62 



er Skygge fra den ene Lampe, men ikke fra den anden. 

 I Midten c findes da Fuidskyggen eller Kjærneskyggen, 

 og i 5 og s' paa begge Sider af den Halvskyggen, og 

 hvis vi ville lade Lyset komme fra en Kreds af Lamper, 

 vil denne Flalvskygge strække sig heelt rundt, og vi ville 

 faae en kredsrimd Skygge. Det er netop det, der finder 

 Sted med Solen og de Skygger, som den lader Jorden 

 og Maanen kaste ud i Verdensrummet. Jeg har tegnet 

 det her: J er Jorden og S Solen; Kjærneskyggen er 

 fremstillet ved denne mørke Kegle, der, paa Grund af at 



Gjennemsnit af Skyggen ved mn. 



Solen er større end Jorden, er en convergerende eller 

 sammenløbende Kegle, som ender i et Punkt, og rundt 

 om denne Kjærneskygge have vi Halvskyggen; Gjennem- 

 snittet er taget ved m?t. Jeg vil her ikke nærmere gaae 

 ind paa Enkelthederne, men lade mig nøie med at hen- 

 vise til Opgivelserne i Overskriften; hvad jeg i Særdeleshed 

 ønsker, at I skulle lægge Mærke til, er at naar Lysgiveren 

 er mindre end det belyste Legeme, bliver Skyggen en 

 divergerende Kegle, omgiven af en Halvskygge, og naar 

 Lysgiveren er større end det belyste Legeme — større 



