63 



end det skyggegivende Legeme — da vil Skyggen blive 

 en convergerende Kegle, omgiven af en Halvskygge, som 

 i det ovenanførte P]xenipel med Solen, og Astronomerne 

 have undertiden ved Formørkelser seet disse ubyie kegle- 

 formige Skygger fare igjennem Verdensrummet; og hermed 

 ville vi forlade Skyggerne, der ere en Følge af, at Lyset 

 bevæger sig gjennem Rummet i rette Linier, og gaae 

 over til at undersøge Lovene for Lysstraalernes 

 Tilbagekastning; men for at kunne fremsætte dem klart 

 og forstaaeligt, er det nødvendigt først at vise Lovene 

 for Legemers Tilbagekastning i Almindelighed. 



Jeg har her et lidet Billard, noget som I alle kjende, 

 og naar jeg nu triller en af disse Kugler imod Randen af 

 Billardet, hvad skeer da? den triller tilbage igjen. Her have 

 vi aitsaa et Tilfælde af Tilbagekastning, og hvis jeg har trillet 

 den imod Randen i en Retning, der er lodret paa denne, 

 vil den kastes tilbage efter den samme Retning, d. e. den 

 vil bevæge sig tilbage i den samme Linie som den, hvori 

 den bevægede sig henimod Randen. Netop det samme 

 er Tilfældet med Lyset; naar en Lysstraale træffer Over- 

 fladen af et plant Speil, kastes den tilbage ganske paa 

 samme Maade og efter de samme Love som de, hvor- 

 efter Kuglen blev kastet tilbage fra Billardets Rand. Naar 

 Billardkuglen trilles i en Linie , der ikke er lodret paa 

 Randen, men er skraa mod den, kastes den tilbage efter 

 en Linie, der ligeledes er skraa mod den, og dens Vei 

 bestemmes efter følgende Lov, som jeg maa bede Eder 

 vel at lægge Mærke til, da den samme Lov ogsaa gjælder for 

 Lysets Tilbagekastning, saa vel som for Tilbagekastninger 

 i Almindelighed. Lad ad være en Linie, som er lodret 

 paa cd i Punktet a, og e en Kugle, som stødes henimod 

 Punktet a i Retning af Linien ea] hvis nu denne Kugle 



