75 



thi det er kun ved at see hen til de gradvise Overgange, 

 at man vil finde Eenhed og Harmoni, hvor man ellers 

 kun øinede lutter Forskjelligheder. Vi skulle saaledes be- 

 gynde med at betragte de Organer, som forestaae Er- 

 næringsvirksomheden og derfor ogsaa sammenfattes under 

 Navn af det vegetative System, nemlig Roden, Stængelen 

 og Bladene, og gaaende ud fra de høieste Planter, see 

 hvilke gradvise Omdannelser disse Organer ere under- 

 kastede gjennem de lavere Plantegrupper, indtil de endelig 

 antage den høist ufuldkomne Skikkelse, hvorunder de frem- 

 træde hos Svampene. Allerede hos de Eenkimbladede 

 have Stængel og Blade en meget simplere Bygning ^ , og 

 Roden er aldrig en Hovedrod eller Pælrod, der opstaaer 

 ved den fortsatte Væxt af Kimroden. Denne kommer vel 

 frem under Spiringen som Anlæg til en Hovedrod, men 

 dette Anlæg visner snart og erstattes af Rirødder, som 

 skyde ud fra Rodhalsen eller Stammegrunden. Hos Breg- 

 nerne fremtræder Stængelen i Almindelighed under den 

 Form, der betegnes som Rodstok. Den er nemlig vandret, 

 underjordisk, bestaaer af meget korte Stængelstykker og 

 er forsynet med talrige Birødder, saa at den i det Hele 

 synes mere lig en Rod end en Stængel; men den har 

 dennes væsentligste Særkjende, den er forsynet med Blade. 

 Her findes heller ingen Hovedrod. Mosserne have vel 

 endnu en Stængel og ufuldkomne Blade (kun dannede af 

 et enkelt Cellelag), men de rodlignende Trevler, som ud- 

 gaae fra Stængelgrunden, ere ikke Birødder, men kun 

 Rodhaar. Blandt Halvmosserne eller Levermosserne er 

 der mange, som ligne de egentlige Mosser, men hos de 

 laveste blandt dem finder der ikke længere nogen Son- 

 dring Sted mellem Stængel og Blade, men begge disse 

 Organer ere sammensmeltede til et fladt, grønt og lappet 



