Fie 12. 



89 



Maade en ny Ring uden om den ældre, og dette gjentager 

 sig, indtil omsider flere Pletter flyde sammen. Ganske paa 

 samme Maade forholder Myceliet sig ogsaa hos den store 

 Skare af Snyltesvampe (især henhørende til Kjærnesvam- 

 penes Familie), som foraarsage den saakaldte Bladpletsyge 

 hos mangfoldige Træer og urteagtige Planter. Denne Syge 

 viser sig ligeledes som en uregelmæssig kredsrund, oftest 

 brun Plet (Fig. 12), der betegner den af Mycelietraadene 

 gjennemvævede Deel af Bladet. Sporehusene fremtræde, 

 forsaavidt de ere tilstede, i Regelen som smaa sorte 

 Punkter, men det er meget ofte, at de slet ikke komme 

 til Udvikling. 



Paa en langt mere paafaldende 

 Maade gjør dette Forhold i Løvets 

 Væxt sig gjældende ved de saa- 

 kaldte Hexeringe. MeddetteNavn 

 betegner Almuen paa Landet regel- 

 mæssige Kredse eller Ringe, dan- 

 nede navnlig af forskjellige Arter 

 af Bladsvampe (Agaricus campestris, 

 oreades, giganteus o. m. a.), som 

 ikke sjelden sees paa Marker og i 

 Skove, og som navnlig tiltrække sig 

 Opmærksomhed derved, at Græsset ogsaa paa samme Sted 

 danner en Ring af en mere lysegrøn Farve og yppigere 

 Væxt, og især ved den Maade, hvorpaa en saadan Ring 

 vedbHver at vise sig paa samme Sted det ene Aar efter 

 det andet, men stadigen voxende i Omfang, saa at man 

 undertiden kan træffe Ringe med et Gjennemsnit af 20 

 Fod. Dette tilsvneladende saa afvigende Forhold finder 



Bladpletsyge paa et Valnødblad, 



foraarsaget af Depazea juglandi- 



cola; et lille Stykke af Bladet, lidt 



forstørret, (efter Naturen). 



let sin Forklaring, naar man seer hen til Løvets under- 



