95 



eller Slægter, eller endog blevne henførte til andre Fa- 

 milier eller Ordener end de Spampe, hvortil de høre. 

 Knopcellerne begynde i Almindelighed at spire meget kort 

 Tid (ofte kun faa Timer) efter at de ere dannede, og 

 Spiringen viser sig som en ligefrem Væxt, idet Cellen 

 rørformig udvides (Fig. 16 cd); Sporerne derimod ere ikke 

 sjelden overvintrende og spire først Aaret efter at de ere 

 dannede; desuden foregaaer Spiringen gjerne saaledes, at 

 den indre Sporehinde trænger frem gjennem den ydre, 

 idet denne brister, naar den ikke, som ofte er Tilfældet, 

 er forsynet med et Hul. Ligesom Stiklingen eller Pode- 

 kvisten allerede bærer Frugt efter faae Aars Forløb, me- 

 dens Frøtræet først kommer saavidt efter en lang Aar- 

 række , saaledes fortsætter ogsaa Knopcellen den af Moder- 

 planten begyndte Ldvikling, medens det af Sporen dan- 

 nede Løv, idetmindste hos mange af de høiere Svampe, 

 maa opnaae en Alder af tiere Aar. førend det begynder 

 at danne Frugt. Der er neppe nogen anden Svamp, der 

 har en saa rigelig L'dvikling af Knopceller, og hos hvilken 

 disse saa let iagttages som hos den ovenfor omtalte gre- 

 nede Stød s vamp. Den sammentrykte, i Spidsen mere eller 

 mindre grenede Frugtstilk (Fig. 14 a, b, c, d, e) er i Begyn- 

 delsen paa hele sin Overflade med Undtagelse af den ne- 

 derste sortfiltede Deel knopcelledannende. Knopcellerne 

 afsnøres i Enden af fine Celletraade som meget smaa aflange 

 Celler (k) og danne et tykt Lag hvidt Pulver, der ved den 

 mindste Berøring spredes i Luften (sees i Fig. 14 over a). 

 Efterhaanden som Svampen gaaer over til at blive frugt- 

 bærende, antager den et ganske andel Udseende. Den 

 midterste Deel af Frugtstilken (n) svulmer og bliver valse- 

 formet, og istedetfor det hvide Pulver, som nu er ganske 



