102 



og tilsidst ligger Knopcellen ganske stille; efterat Fimre- 

 haarene ere forsvundne , antager den Kugleform , og først 

 nu kan man see, at der har dannet sig en tynd Celle- 

 hinde. Saadanne Knopceller begynde strax at spire, og 

 henlægges de (istedetfor paa en Glasplade) paa et KartoflTel- 

 blad, som holdes fugtigt, vil man see, hvorledes den nylig 

 dannede Mycelietraad strax gjennemborer Overhudscellerne 

 (Fig. 19) og saaledes baner sig Vel til Cellernes Mellem- 

 gange, hvor den saa hurtig voxer og udvikler sig, at der 

 allerede efter 4 — 5 Dages Forløb sees knopcelledannende 

 Grene træde op igjennem Spaltaabningerne. Betænker man 

 nu, at der efter de Barys Beregning kan dannes omtrent 

 20,000 Knopceller paa een Qvadratlinie af et Kartoffelblad, 

 og seer man hen til disses hurtige Udvikling, da maa man 

 indrømme, at Naturen i en ganske mærkelig Grad har 

 udrustet denne Svamp med Midler til en stor Udbredning; 

 men man vil tillige af disse Knopcellers eiendommelige 

 Natur forstaae, hvorfor Sygdommen altid i en saa paa- 

 faldende Grad er afhængig af Veirhget. man vil forstaae 

 hvorledes en tilsyneladende sund Kartoffelmark i Løbet af 

 en Nat kan blive brun, da et Par Timers Regn eller en 

 stærk Dug er tilstrækkelig til at fremkalde Sværmknop- 

 cellernes Dannelse*^. 



Hos Brandsvampene dannes Knopceller paa en 

 egen Maade, nemlig paa den ganske unge Mycelietraad strax 

 efter Spiringen, og bidrage i høi Grad til at give disse 

 Svampe en stor Udbredning. Naar Sporerne af S te en - 

 brand spire i fugtig Jord og i Berøring med Luften, vii 

 man snart see, at der paa Enden af den fremspirende 

 Mycelietraad opstaae 6—10 lange, tynde, krandsstillede, 

 ofte to og to paa Midten i Form af et H forbundne Celler 

 (Fig. 9 h). Disse Celler falde snart af og danne enten 



