115 



Vi maae her indskrænke os til ved et Exempel at op- 

 lyse hver af de to Hovedformer, under hvilke Befrugtningen 

 optræder indenfor Svampenes omfattende Klasse. I Trøffel- 

 svampens kugleformede, kjødede, som en yndet Spise 

 velbekjendte Sporehuse viser Sporeleiet sig som mørkere 

 Aarer. Heri findes større Celler, som kun ere be- 

 fæstede ved en Stilk- 



Fig. 30. 

 celle, men forresten 



ere ganske frie (Spore- 

 gjemraer eller Moder- 

 celler til Sporerne, Fig. 

 30 a). Sporerne be- 

 gynde som smaa Hobe 

 af Korn , omsluttede af 

 en kugleformet Slim- 

 masse (g) af en noget 

 anden Beskaffenhed end 

 den øvrige Celleslim. 

 Disse Slimkugler op- 



Sporegjemme og Sædcelle af Trøffelen under Be 

 Staae l den ydre Celie- frugtnlngenComtretSOO Gange forstørret), a Spore- 



Slim Og træde derpaa ind f " ! ''T^T / f.T '' f'^^'^'f''' 



° ^ hvis øverste Deel (e) ved en Skillevæg (d) sondres 



i et stort Hulrum (f) (der ^*^°^ Sædcelle. f Hulrum. g Spore førend Be- 

 frugtningen (efter Hofmeister). 



ikke, som Vacuoler i Al- 

 mindelighed, synes fyldt med Vand, men med en æggehvide- 

 holdig Opløsning). Fra Stilkcellen (b) udgaaer en Sidegreen 

 (c), der med sin Spidse bøier sig hen imod en Aabning i 

 Sporegjemmet, og snart adskilles den øverste Deel (e) af 

 denne Sidegreen ved en Tværvæg (d) fra den nederste og 

 danner en egen Celle, Sædcellen eller Sædgjemmet, der 

 indeholder en Slim, hvori som oftest sees baade større og 

 mindre Korn. Efterat Sædcellen med sine Spidse er 

 trængt ind igjennem Aabningen paa Sporegjemmet, skeer 



8* 



