19 



\idet sig lidt, udskydes denne Spore ligesom den første. 

 Paa denne Maade ville efterhaanden alle Sporerne, een efter 

 een, med regelmæssige Mellemrum udskydes, hvorefter 

 den indre Sporegjemmehinde trækker sig noget sammen (c). 

 Udskydningen bevirkes uden Tvivl ved det Tryk, som Ind- 

 holdsvædsken udøver paa den elastiske Hinde, og Pau- 

 serne forklares derved, at Trykket ikke er stærkt nok til 

 at udskyde en ny Spore, førend der endosmotisk er op- 

 taget lidt mere Vædske ^ ^. Sporerne dannes frit i en Moder- 

 celle foruden iios Trøffelsvampene ogsaa hos Kjærne- og 

 Skivesvampene, saa at disse tre Grupper danne en stor 

 naturlig Afdeling, der sammenfattes under Benævnelsen 

 Åscomycetes og efter Sporernes Antal ogsaa kunne kaldes 

 de Ottesporede. Hos de andre Svampe foregaaer Spore- 

 dannelsen paa en saadan Maade, at den har størst Lighed 

 med en Celledeling. Hos nogle danne Sporeleiets, oftest 

 kølleformede, Celler i Spidsen 4 i Begyndelsen stilkformede 

 Udkrængninger (S. 112 Fig. 29 e), som efterhaanden svulme 

 i Enden (f). De herved fremkomne kugleformede eller 

 ovale Opsvulmninger adskilles ved en Tværvæg fra Moder- 

 cellen (g), hvorved de ligesom afsnøres og falde af som sær- 

 egne Smaaceller, der ere Sporer. Saadanne kølleformede 

 Celler, som i Spidsen danne 4 

 Sporer, findes hos alle Kjød-, 

 Bug- og Bævresvampe 22 , 

 der saaledes udgjøre en anden 

 stor naturlig Afdeling! Basidio- 

 mycetes^ Firsporede) '-^ ^. Hos 

 andre Svampe foregaaerSpore- 

 dannelsen saaledes, at der 

 i de traadformede Celler først 

 viser sig Kjærner (Fig. 35 a). 



Fie. 35. 



å 



Sporedannelsen lios Maisbrandsvampen, 



