13:3 



betvivle, at denne saa afvigende Pattedyrforms Uddannelse 

 jo er skeet gjennem lignende Mellemled. Dersom de nu- 

 levende Slægter af »vingeløse Fugle*)« vare strøgne af 

 Systemet, dersom de f. Ex. alt for rum Tid siden vare 

 uddøde og forblevne ubekjendte, hvem vilde da have troet, 

 at der kunde existere saa mange Trin i Flyveevnens 

 Udvikling hos Fuglene? Det følger af sig selv, at disse 

 hypothetiske Overgangsformer ofte kun fik en kort Til- 

 værelse, og at de derfor nu ikke længere kunne paavises. 

 Det er fremdeles ikke vanskehgt at anføre Exempler paa, 

 at Dyr kunne forandre deres Levemaade — f. Ex. de 

 Insekter, som leve af indførte Planter — eHer at denne kan 

 ligesom grene sig ud i meget forskjellige Retninger; den 

 sorte Bjørn i Nordamerika svømmer ofte i hele Timer 

 om i Vandet med aaben Mund for at fange Smaadyr ligesom 

 en Hval, og D. anfører Exempler paa Fugle, hvis Leve- 

 maade paa en Gang svarer til Taarnfalkens og Isfuglens, 

 eller, som Musvitens, omfatter baade Tornskadens, Træ- 

 løberens og Nøddekrigens. Ofte seer man ogsaa i en 

 Slægt med meget udpræget Bygning , hvis andre Arter 

 strængt holde sig til den derved paabudte Levemaade, 

 enkelte alligevel afvige paafaldende i denne Henseende, 

 f. Ex. frugtædende Spætter eller langvingede Spætter, der 

 fange Insekter i Flugten istedenfor paa disse Fugles sæd- 

 vanlige Maade ; paa la Platas Sletter , hvor der ikke 

 voxer et Træ, lever der en Fugl, som i Bygning, Røst, 

 Flugt, Farver o. s. v. er aldeles en Spæt, men som hverken 

 klattrer eller kan klattre. I Ildlandets stille Sunde gives 

 der en Stormfugl (Puffinaria Berardi), der vilde blive tagen 

 for en Alk — altsaa en Fugl af en ganske anden Famihe 



") See dette Tidsskrift 2den Række 1 Bd. 



