152 



skjellige Kongelys- Arter viste sig mere frugtbare ind- 

 byrdes end den gule og hvide Afart af samme Art, 

 uagtet man ofte faaer den gule og hvide Form af samme 

 Kapsels Frø! — Dertil kommer, at det ikke lader sig 

 bevise, at Afarterne i Naturen ere tilbøiehge til ind- 

 byrdes Ufrugtbarhed, selv om dette maaskee virkelig er 

 Tilfældet; thi viser denne sig, er man strax rede til at 

 erklære dem for særskilte Arter. 



Hertil kommer nu endelig, at Bastarder (af to Arter) 

 og Mestitser (af to Afarter af samme Art) i alle andre 

 Henseender vise sig fuldkommen analoge; begge 

 falde f. Ex. lige let tilbage til Stamformen ved gjentagen 

 Krydsning med denne gjennem en Række af Slægtled*). 

 Denne Lighed vilde være besynderlig, hvis Arten var op- 

 staaet ved en særlig Skabelsesakt, Afarten derimod ved 

 Nedstamning; men den forklares let, hvis der ikke er 

 nogen væsenlig Forskjel mellem dem eller mellem den 

 Maade, hvorpaa de ere blevne til**). 



') Men Blandingsracerne kunne holdes rene, naar man anvender Omhu 

 derpaa; Bastard-Racerne falde derimod altid — i det mindste i 

 Dyreriget — tilbage til en af Stamarterne, hvis de ikke døe ud 

 forinden. Man har neppe endnu — det kan i al Fald ikke siges at 

 være bevist — været i Stand til at danne en virkelig Bastardrace 

 af to Dyrearter ; thi Flokke af Bastarder, der altid maae dannes af 

 nyt ved at vende tilbage til en Parring mellem begge Stamarterne, 

 som f. Ex. den peruanske Fa ar eg ed, danne selvfølgelig ingen Race. 

 Parringen imellem Hest og Æsel er saa godt som aUid frugtbar, uagtet 

 det koster stor Møie at fremkalde den ; Mulhingsten er altid gold, og er 

 Mulhoppen det ikke, er det en Begivenhed der f. Ex. hos Araberne 

 vækker den høieste Forbauselse og Forfærdelse. See dette Tidsskrift 

 2den Række 4de Bd. p. 36. (M. A.). 



*) Quatrefages, som i sitSkrift »l'unité de l'espéce humaine« har 

 behandlet dette samme Spørgsmaal om Bastarddannelsen, kommer 

 til aldeles det modsatte Resultat. Han gjør opmærksom paa, hvor 

 let Mestitser (af forskjellige Afarter) dannes i vore Haver og Hus- 

 dyrflokke — Vanskehgheden bestaaer ikke i at danne disse 



