165 



divergerende. Naar de divergerende Straaler, der fremkomme ved 

 parallele Straalers Brydning i en Spredelindse, forlænges bag denne, 

 ville de skjære hinanden i et Punkt paa den Side af Lindsen, hvorfra 

 de parallele Straaler ere komne; dette Pnnkt er Brændpunktet for 

 Spredelindsen. Ved Samlelindsen skjære Lysstraalerne altsaa virkelig 

 hinanden paa den modsatte Side af den, fra hvilken de parallele 

 Straaler komme; Brændpunktet er dertor et virkeligt Brændpunkt, 

 hvorimod Straalerne ved Spredelindsen ikke skjære hinanden i Virke- 

 ligheden , og Brændpunktet er derfor indbildt. 



1 en Lindse, hvis begrændsende Flader ere Dele af en Kugleflade, 

 er Brydningen i Nærheden af Randen stærkere end ved Midten ; Rand- 

 straalerne brydes derfor ikke til det samme Punkt som de, der gaae 

 igjennem Midten. Denne Forskjel mellem Brydningen af disse to Slags 

 Straaler kaldes ved Lindsen Afvigelsen paa Grund af Kugle- 

 formen. Samlelindser frembringe virkelige Billeder, som enten ere 

 større eller mindre end Gjenstanden; Spredelindser frembringe ikke 

 virkelige Billeder. Naar man i Brændpunktet af en Samlelindse an- 

 bringer en lysende Gjenstand, ville Lysstraalerne fra denne, efter at 

 være gaaede igjennem Lindsen , ikke skjære hinanden , de ere paral- 

 lele; naar Gjenstanden anbringes mellem Brændpunktet og Lindsen, 

 skjære de heller ikke hinanden , men divergere , dog mindre end før 

 de traadte ind i Lindsen. Anbringes Gjenstanden paa den anden Side 

 af Brændpunktet, ville Straalerne, efter at være gaaede igjennem Lind- 

 sen, skjære hinanden og danne et omvendt Billede af den lysende 

 Gjenstand der, hvor de skjære hinanden; ved Hjælp heraf frembringes 

 Billederne fra Laterna magica og i Camera obscura. 



Jeg sluttede den sidste Forelæsning med nogle For- 

 søg, der viste Virkningen af to forskjellige Slags Speile 

 paa Lyset; jeg lod Lyset falde paa et Hulspeil, og det 

 viste sig, at det samlede Straalerne i et Punkt, og naar 

 jeg stillede en Skjærm i Foreningspunktet, saae vi der 

 Billedet af den Lysgiver, hvorfra Lysstraalerne, som faldt 

 paa Speilet, vare udgaaede. Naar jeg derimod lod Lys- 

 straalerne falde paa et udbuet (convex) Speil, saae vi, at 

 de, istedenfor at samles i et Punkt, spredtes i alle Ret- 

 ninger, og at det saae ud, som om de kom fra et Punkt 

 bagved Speilet. Jeg vil endnu gjore et Par F'orsøg med 



