172 



hele Skyggen eller en Deel af den bøies til en af Siderne. 

 Dette hidrører alt sammen fra Brydningen eller den 

 Bøining , Lysstraalerne lide, naar de gaae skraat igjennem 

 et gjennemsigtigt Legeme, og i de Tilfælde, vi betragtede, 

 blev Lysstraalen ved sin Indtrædelse i Legemet bøiet hen- 

 iraod den lodrette Linie og ved sin Udtrædelse bøiet af 

 fra denne. 



Vi have hidtil kun beskjæftiget os med Legemer med 

 parallele Sideflader, og der blev Bøiningen ved Indtrædel- 

 sen ophævet ved Udtrædelsen. Dette er ikke længer Til- 

 fældet, naar jeg tager et Stykke Glas med Sideflader, der 

 ikke ere parallele; her har jeg f. Ex. et, der er dannet 

 som en Kile, og her har jeg to Stykker Vinduesglas, 

 sammensatte saaledes at de danne et kileformet Legeme, 

 og deri har jeg heldt lidt Vand, saa at jeg altsaa har en 

 Kile af Vand; disse kileformede Legemer kalder man 

 Prismer, og vi ville nu først see, hvilken Virkning Vand- 

 prismet vil gjøre paa Lysstraalerne fra Lampen. Jeg lader 

 først Lysstraalerne falde paaSkjærmen, og I see den Vei, 

 de følge; jeg holder derpaa Prismet imellem, og I see, 

 hvorledes Lysstraalerne bøies opad, naar den skarpe Kant 

 er nederst, og omvendt bøies de nedad, naar den skarpe 

 Kant er øverst; ligeledes naar jeg holder Prismet saaledes, 

 at Kanten er lodret, ville Lysstraalerne bøies til høire 

 eller venstre, eftersom Kanten er til venstre eller høire 

 for dem. Ganske det samme vil finde Sted ved Glas- 

 prismet, kun er Bøiningen stærkere ved Glasprismet end 

 ved Vandprismet, naar alle øvrige Forhold ere eens; og 

 naar vi tage et tyndt Lysbundt, ville I tydelig kunne see 

 Lysstraalernes Vei gjennem Prismet, hvorledes de brydes, 

 idet de træde ind i Prismet, og ligeledes naar de træde 

 ud af det. 



