174 



skraat, vil den Deel af den, som er under Vandet, synes 

 at være løftet i Veiret, og Stokken vil altsaa see ud, som 

 om den var bøiet paa det Sted, hvor den berører Vandet. 

 Dette Forsøg, som let kan gjøres, vil jeg- anmode Enhver 

 af Eder om at gjentage, og da vel lægge Mærke til, at 

 den Retning, hvori Stokken tilsyneladende bliver bøiet, 

 netop er den modsatte af den, hvori Lysstraalerne brydes, 

 naar de træde ind i Vandet, idet nemlig, som ovenfor er 

 vist, den Deel af Stokken, som er under Vandet, paa 

 Grund af Lysstraalernes Brydning, naar de træde ud af 

 Vandet, løftes i Veiret og altsaa bøies fra den lodrette Li- 

 nie, hvorimod Lysstraalerne, idet de træde ind i Vandet, 

 bøies ind imod den lodrette Linie. 



Jeg tager nu igjen fat paa de kileformede Legemer 

 eller Prismerne ; I saae , hvorledes Lysstraalerne ved 

 Brydning i dem bøiedes til den modsatte Side af den, 

 hvor den skarpe Kant var; to af disse Prismer holder jeg 

 nu sammen med Kanterne mod hinanden, og I ville da 



let see, at naar Lysstraalerne gaae igjennem dem, ville 

 de ved Udtrædelsen være divergerende eller spredes fra 

 hinanden. Vi kunne nu meget let fra disse Legemer, 

 hvis Overflader ere dannede af plane Flader, gaae over 

 til dem, som ere begrændsede af krumme Overflader, og I 

 see straxj at det vil give os det, man kalder en Lind se 

 eller et Øieglas eller Brilleglas. Grunden til at nærsynede 

 Mennesker betjene sig af saadanne Glas, skal jeg siden 

 forklare, men det er let at see, at et saadant Glas er 



