176 



eftersom denne Luft, der er fortyndet ved Varmen, har 

 en Brydningsevne, der er forskjellig fra den omgivende 

 Lufts og vil virke paa Lysstraalerne , som 6m jeg havde 

 anbragt en heel Række af spredende Lindser. Nu lader 

 jeg Lyset fra Lampen gaae igjennem Luftstrømmen, og I 

 see, hvorledes Lysstraalerne paa Skjærmen sittre og dirre, 

 ganske paa samme Maade som, naar I see paa Gjenstande 

 hen over en stærkt ophedet Flade. Det er forresten ikke 

 nødvendigt at bruge Gasbrænderen til dette Forsøg; denne 

 rødglødende Ildrager gjør samme Tjeneste, idet den op- 

 varmer Luften, som stiger i Veiret, og naar jeg lader 

 Lyset fra Lampen gaae igjennem Luften over den, frem- 

 bringes den samme Virkning som før. Her saae vi 

 altsaa, at Lysstraalerne bleve brudte ved at gaae igjennem 

 almindelig atmosfærisk Luft, naar den paa et Sted var 

 tyndere end paa et andet ; vi ville nu lade Lysstraaler 

 gaae igjennem andre Luftarter end den atmosfæriske. 

 Jeg har her to Flasker med to forskjellige Luftarter; i 

 den ene er der Brintluft, som bryder Lyset mindre end 

 den atmosfæriske Luft, og i den anden den saa kaldte 

 tunge Kulbrinte eller oliedannende Gas, som bryder Lyset 

 stærkere end den atmosfæriske Luft. Jeg lader nu 

 Brinten strømme ud, og uagtet den er fuldkommen gjen- 

 nemsigtig og farveløs, saa at man ikke kan see den, 

 medens den strømmer ud , ville 1 dog tydelig kunne see 

 Straalebrydningen paa Skjærmen, naar Lysstraalerne fra 

 den elektriske Lampe gaae igjennem Brintluftstrømmen, 

 og I kunne tillige see, at Lysstraalerne spredes. Naar 

 jeg lader begge Luftarterne udstrømme ved Siden af hin- 

 anden og Lysstraalerne samtidig gaae igjennem dem, ville 

 I see en mærkelig Forskjel paa deres Skygger paa Skjær- 

 men, idet den fra Birintluften er mørkere i Midten, fordi 



