183 



ganske rigtigt, da D al i b ard nogle Uger tidligere havde 

 trukket Gnister af en Stang, som var opreist paa Taget 

 af et Hus. Derimod tilkommer der Franklin Æren for at 

 være den første , som udfandt Midlerne til at bringe 

 Electriciteten ned fra Skyerne. 



Kort Tid efter begyndte de Romas i Nerac at 

 anstille lignende Forsøg med Drager, og i Juni 1753 fik 

 han langt stærkere Gnister end Franklin, men han havde 

 ogsaa havt den heldige Idee at indflette tynde Metaltraade 

 i den Snor, som holdt Dragen. De Romas fortsatte For- 

 søgene, og i Aaret 1757 fik han tommetykke Gnister paa 

 9 — 10 Fods Længde, der ledsagedes af et Knald som et 

 Pistolskud ; i Løbet af en Time erholdt han i det Mindste 

 30 saadanne Gnister foruden en Mængde mindre. Stødet 

 var saa heftigt, at han engang blev kastet omkuld. 



Ved disse og fiere Forsøg blev det saaledes beviist, 

 at Lynet er et electrisk Phænomen, og nu gjaldt det om 

 at anstille nærmere Undersøgelser over Luftelectriciteten. 

 Saussure benyttede hertil et almindeligt Halmstraa- 

 Electroskop, som senere er blevet ombyttet med et mere 

 fintmærkende Instrument. Den største Vanskelighed ved 

 disse Undersøgelser bestod i at bringe Electriciteten ned 

 fra Atmosphæren, der som bekjendt er en meget slet 

 Leder. Saussure ombyttede Electroskopets Kugle med en 

 lodret Metalstang, over hvilken han lod en Ring glide 

 ned; til Ringen var derved en tynd Kjæde befæstet en tung 

 Kugle af Metal, som han kastede i Veiret, naar han vilde 

 anstille Iagttagelser. Luftens Electricitet gik da over i 

 Kuglen og gjennem Kjæden ned i Electroskopet, som gav 

 et Udslag. Kuglen løftede Kjæden med sig, og der maatte 

 altsaa indtræffe et Tidspunkt, hvori den sidste ikke var i 

 Berøring med Jorden , men dog ved Ringen var for- 



