186 



Januar 562 « 



Februar 256 » 



Marts 950 



April 940 



Mai 490 



Juni 390 



For nu at finde Aarsagerne til disse Forhold maae vi 

 søge Aarsagerne til den atmosphæriske Electricitet. Her 

 gjælder naturligviis den samme Sætning som overalt i 

 Meteorologien, at et bestemt Phænomen ikke kan for- 

 klares blot som Følge af en enkelt Aarsag, men Phæno- 

 menerne gribe bestandig ind i og modificere hinanden 

 indbyrdes. Naar man imidlertid lægger Mærke til, at 

 Udslagets Størrelse retler sig efter Klokkeslet og Aarstid, 

 ligger det nær at antage, at Temperaturforholdene spille 

 en væsentlig Rolle. At dette virkelig er Tilfældet, er be- 

 viist af Pouillet; han satte nemlig en rødglødende Platin- 

 skaal paa Kondensatoren og heldte lidt Vand deri; medens 

 dette kogte, holdt han Fingeren paa den nederste Plade, 

 ligesom naar man ellers lader Kondensatoren ; efterat 

 Kogningen var ophørt, løftede han den øverste Plade af, 

 og fik derved i de fleste Tilfælde et Udslag; Skaalen var 

 altsaa bleven electrisk ved Fordampningen; og da man 

 ikke kan frembringe den ene Art Electricitet uden med 

 det Samme at faae ligesaa meget af den anden Art, var 

 det let at indsee, at Dampen ligeledes maatte blive elec- 

 trisk , og at denne Electricitet maatte være modsat Skaalens. 

 Reent Vand gav intet Udslag, men saasnart han satte en 

 Syre til, blev Dampen positiv, hvorimod Baser gjorde den 

 negativ. Salt Vand gav positive Dampe. Vi maae 

 derfor antage, at Fordampningen, der afhænger af Varme- 

 forholdene, er den vigtigste Aarsag til Luftelectriciteten, 



