195 



Naar Nedslaget foregaaer i andre Gjenstande, anretter 

 det ligeledes for det Meste store Ødelæg-gelser. Det er 

 en Selvfølge, at det saavidt muligt følger gode Ledere, og 

 forsaavidt disse have en tilstrækkelig stor Udstrækning, 

 tage de ingen Skade; saaledes skeer det ofte, at Lynet 

 følger den overjordiske Telegrafledning uden at beskadige 

 den. Er derimod den gode Leder saa tynd, at Lednings- 

 modstanden bliver stor, vil Lederen opvarmes og smelte 

 eller forflygtiges. Man har saaledes Exempler paa, at 

 Klokkestrenge ere blevne smeltede og have efterladt en 

 Række Smaakugler paa Gulvet nedenunder; de enkelte 

 Led i tykke Jernkjæder ere smeltede sammen, ja selv 

 Lynafledere, der dog maae antages at have været for tynde, 

 ere blevne smeltede og splittede ad til alle Sider. 



Man hører undertiden vidunderlige Beretninger, som 

 vise, hvor nøie Lynet i mange Tilfælde følger den metal- 

 liske Leder, og at det navnlig ikke træffer Isolatorer. 

 Under et Tordenveir strakte f. Ex. en Dame Haanden ud 

 for at lukke et Vindue; Lynet slog ned i det Samme, og 

 Damens Guld- Armbaand forsvandt saa fuldstændigt, at 

 man bagefter ikke fandt mindste Spor af det. En anden 

 Gang stod en Dame og saae ud af Vinduet, da Lynet 

 ligeledes slog ned og smeltede en fiin Jerntraad, der var 

 anbragt i Randen af hendes Hat; denne antændtes af He- 

 den , men Damen blev urørt. 



Naar Lynet derimod træffer slette Ledere, sønder- 

 slaaer det dem og spreder Stykkerne til alle Sider; paa 

 de Steder, hvor Lynet har ramt, finder man ofte Spor af 

 Smeltning , og brændbare Stoffer antændes sædvanlig. 

 Franklin havde saaledes i 1754 Leilighed til at undersøge 

 Virkningerne af et ganske særeget Nedslag i et Klokke- 

 taarn, som bar et Træspiir af 67 Fods Høide; dette Spiir 



13* 



