198 



bliver Skraldet svagere , det- kastes for en Deel tilbage af 

 Skyerne, og den større Afstand bidrager ogsaa til, at 

 Lyden kun høres svagere eller endog slet ikke. Naar 

 Lynstraalen er synlig og altsaa dannet under Skyerne, vil 

 Tordenen derimod næsten altid være hørlig; dog har Dr. 

 Schneider i Diisseldorff (Tidsskr. f. Physik og Chemil. 

 Pag. 118) iagttaget Lynstraaler uden Skrald, men det var 

 da Lyn, som vare dannede bag Skylaget, og som bleve 

 synlige paa Grund af aabne Steder i dette. 



Atmosphærens Electricitet optræder endnu paa en 

 anden Maade end i det egentlige Lyn, nemlig som en 

 stor Ildkugle, der bevæger sig temmelig langsomt, saa at 

 man kan iagttage dens Form; den kan endog undertiden 

 standse og bhve staaende i flere Sekunder paa samme 

 Sted , forinden den exploderer og da frembringer de 

 samme Ødelæggelser som det sædvanlige Lyn. Dette 

 Phænomen, der har faaet Navn af Kuglelyn, har længe 

 været overseet som usandsynligt, da dets hele Udseende 

 og Fremtræden staaer i en skarp Modstrid med, hvad vi 

 ellers vide om Electriciteten. Først da Arago henledte 

 Opmærksomheden herpaa, er der lagt mere Vægt paa 

 dette Phænomen, og dets electriske Natur er nu bragt 

 udenfor enhver Tvivl, skjøndt man iøvrigt ikke har kunnet 

 forklare det. Da Kuglelynet er mindre bekjendt, skal det 

 her oplyses ved nogle Fxempler: 



1718 blev en Kirke i Nærheden af Brest aldeles 

 ødelagt af Lynet, og man var da enig om, at Katastrofen 

 var skeet ved at tre Ildkugler af 3^ Fods Gjennemsnit 

 havde forenet sig til een, der meget hurtigt havde be- 

 væget sig hen til Kirken. 



I Marts 1720 faldt der under et meget stærkt Torden- 



