212 



derimod danne de øverste 6 eller 8'' et tomt Kammer, 

 hvoraf Nymfen, naar det er godt Veir, en Gang imellem 

 kigger frem. Endelig krybe de ved Nattetid op af Jorden 

 og op paa en Træstamme eller anden Gjenstand, hvor de 

 efterlade deres Nymfeham; under et eneste Æbletræ har 

 man seet over 1500 komme frem, og Jorden kan være 

 saa hullet af dem, at den ligner en Bikage. Ægene for- 

 tæres af Fngle, de spæde Larver deels paa Træerne, deels 

 paa Jorden af Myrer, de ældre af Fugle, der plukke dem 

 op paa Pløiemarken, eller af Svin, der rode dem op i Skoven 

 netop i den sidste Tid, umiddelbart førend deres For- 

 vandling. De have saaledes Fjender nok, men var deres 

 Udvikling ikke saa langsom, at Plantevæxten kunde faae 

 Tid til at komme sig efter den den tilføiede Skade, vilde 

 denne dog være meget betydelig. Skovene kunne i et saa- 

 dant Cicade-Aar faae et ganske trist Udseende af alle de 

 nedhængende visne Kviste, og Frugttræerne lide ligeledes 

 meget af dem. 



5. £n Åakande med blaae Blomster i det nordlige 



Jylland. Elias Fries har med Navnet »meteoriske 

 Planter« betegnet de Plantearter, som ikke vise sig 

 hvert Aar, men kun i enkelte, ofte med mange Aars 

 Mellemrum, rimeligvis som Følge af bestemte Varme- 

 eller Fugtighedsforhold. Dette er saaledes Tilfældet med 

 en Deel Svampe og med en Deel af de Blomsterplanter, 

 som i visse Henseender have Lighed med Svampene; 

 fremdeles med adskillige Vandplanter, som kun vise sig i 

 enkelte Aar, naar Vandstanden er usædvanhg lav, men 

 aldrig komme tilsyne, naar Vandet staaer høit, enten fordi 

 de ikke kunne naae op til Overfladen og komme til at 

 blomstre, eller fordi der dertil udfordres, at Vandbunden 

 skal ligge aldeles tør; i Mellemtiden have de da vege- 

 teret, blot holdt Livet vedlige eller formeret sig ved 



