233 



end det udvoxne, ved en tilbageskridende Metamorfose 

 omdannede Dyr. Efter D.s Mening lade alle disse For- 

 hold sig forklare derved, at de Eiendommeligheder, der 

 udmærke en vis Race eller Varietet, i Reglen først frem- 

 træde hos det udvoxne eller næsten udvoxne Dyr og hos 

 dets Afkom derfor ligeledes først ville træde frem i den 

 tilsvarende Alder, sjeldnere i en tidligere. Saaledes fandt D., 

 at Dueunger af forskjellige Racer, Hundehvalpe , Føl, osv. 

 lignede hinanden langt mere strax efter Fødslen end senere, 

 og da han jo ikke antager Arter og Varieteter for væsenlig 

 forskjellige, bliver det ham ikke vanskeligt at forklare, at 

 Fostre af forskjellige Arter ligne hinanden mere end de 

 voxne, og at visse Organer hos Fostrene vise sig mere 

 eens end senere; deres Forskjellighed hos det udvoxne 

 Dyr kan nemlig antages at være erhvervet Udt efter lidt, 

 men først efter at Individerne vare fuld voxne og fuldstæn- 

 dig i Stand til at spille deres Rolle i Livet. De Snyltekrebs 

 og Cirripedier, som ved en tilbageskridende Metamorfose 

 iføre sig en fra Krebsdyrene saa afvigende Form*) samt 

 en i mange Henseender saa ufuldkommen Bygning, ned- 

 stamme, ifølge D.s Theori, fra en mindre omdannet Urform, 

 og det er da let forklarligt, at Larverne vende tilbage til 

 denne. — Ogsaa over de saa kaldte hæmmede eller 

 rudimentære Organer kaster D.s Theori Lys. Hvad 

 er vel Bestemmelsen med Bardehvalernes Fostertænder, der 

 aldrig komme til Udvikling, med mange ikke flyvende In- 

 sekters rudimentære Vinger, med de rudimentære Patter hos 

 Hanpattedyrene eller med de hæmmede Støvdragere og 

 Støvveie i mange særkjønnede Blomster? Man kan opstille 

 en særlig Lov for disse Tilfælde og sige, at de ere der, 

 fordi Naturen n'ødig giver Slip paa det, som den nu 



•) See dette Tidsskrift 2den Række 4de Bd. p. 142-44. 



16 



