247 



ligeledes tilbagekastet og brudt ved e^ og saaledes faae 

 vi en Række Tilbagekastninger fra de to indvendige Over- 

 flader af denne Glasplade; man seer dette tydeligere, naar 

 Glaspladen er tyk, end naar den er tynd. Naar man i et 

 Speil seer skraat henimod en lys Gjenstand, seer man 

 meer end eet Billede, og hvis man holder et Lys nær 

 ved Overfladen af et Speil og seer paa det i Speilet, iagt- 

 tager man en Række af Billeder; først et nogenlunde 

 klart Billede, derpaa et meget klart, men derefter blive 

 de øvrige mere og mere uklare og taagede, indtil man 

 til sidst ikke længer kan see dem. Det første temmelig 

 klare Billede, man seer, fremkommer ved Tilbagekastning 

 fra Speilglassets første Overflade; det andet meget klare 

 hidrører fra den bageste Overflade, som er belagt med 

 Kvægsølv, og de øvrige hidrøre fra en Række af Tilbage- 

 kastninger fra den ene Overflade til den anden. Jeg har 

 her et saadant Stykke Speilglas, og jeg lader nu Lys- 

 straalerne fra Lampen falde skraat paa Overfladen, og I 

 see da først et Billede tilbagekastet fra den forreste Over- 

 flade, dernæst et andet meget klart fra den bageste be- 

 lagte Overflade og derpaa en Række af Billeder, der blive 

 svagere og svagere, indtil de aldeles forsvinde. 



I saae altsaa, at hvor vi havde Brydning, havde vi 

 ogsaa Tilbagekastning; men hvor der ikke finder nogen 

 Brydning Sted, vil der heller ikke være Tilbagekastning; 

 tag f. Ex. et fast og et flydende Legeme, uden Hensyn 

 til hvor forskjellige de forresten kunne være, om det ene 

 er tungere end det andet, blot de br^de Lyset lige stærkt; 

 naar vi da nedsænke det faste Legeme i Vædsken, vil det 

 ikke kunne sees, fordi det virker paa Lysstraalerne paa 

 samme Maade som Vædsken, og der vil ikke bhve nogen 

 Tilbagekastning ved Overfladen, som danner Grændsen 



