250 



sigtige Vædsker, hvoraf den ene flyder ovenpaa den anden; 

 den nederste er Vand og den øverste Terpentinolie, der 

 flyder oven paa Vandet, fordi den er lettere eller har 

 mindre Vægtfylde ; men ikke desto mindre ville I faae at 

 see, at den bryder Lyset stærkere end dette. Jeg lader 

 nu Lyset fra den elektriske Lampe falde lodret paa Glas- 

 kassen, hvorved det uden at brydes gaaer igjennem begge 

 Vædskerne, og opfanger det dernæst paa Skjærmen, og I 

 ville da tydeligt kunne see Grændsefladen mellem Terpen- 

 tinolien og Vandet (der er en ubetydelig Bølgning i Over- 

 fladen, som hidrører fra Bevægelsen). I see Lyset, som 

 gaaer igjennem Vædsken, gjennemskaaret af en mørk 

 Linie, som hidrører fra, at en Deel af Lysstraalerne er 

 tilbagekastet fra Grændsefladen mellem de to Vædsker. 

 Hvis jeg nu, istedenfor at lade Lyset falde lodret paa 

 Glaskassen, dreier denne saaledes, at Lysstraalerne komme 

 til at falde skraat paa begge Vædskerne, saa vil Terpentin- 

 olien, fordi den bryder Lyset stærkere end Vandet, flytte 

 Lysstraalerne meest ud til Siden, og I see nu, at Kanten 

 af Glaskassen, der før saaes som en ret Linie, nu er 

 brudt og flyttet ud til Siden foroven, der, hvor Terpentin- 

 olien er. Naar vi derfor i Lyslæren tale om, at et Legeme 

 er tættere end et andet, tage vi ikke dette Ord i sæd- 

 vanlig Betydning af tungere eller mere vægtfyldig, men 

 mene dermed, at det bryder Lyset stærkere end et andet. 

 Jeg vil nu gaae over til en anden meget vigtig Gjen- 

 stand, nemlig den fuldstændige Tilbagekastning; ab fore- 

 stiller Overfladen af et Kar med Vand, og vi vide, at 

 naar en Lysstraale falder skraat paa Overfladen, brydes 

 den, idet den gaaer ind i Vædsken; vi vide ogsaa, at 

 hvis vi havde et lysende Punkt c paa Bunden af Karret, 

 vilde en Lysstraale, som udgik fra dette Punkt i Ret- 



