290 



lader reent blaat Lys falde paa Fjer med en glimrende rød Farve, ville 

 de see ud, som om de vare ravnesorte, og omvendt en reen blaa 

 Farve vil see ud som den sorte , naar den belyses af rødt. Naar det 

 menneskelige Ansigt belyses af en Flamme, som ikke indeholder røde 

 Farvestraaler, ville Læberne og Kinderne tabe deres røde Farve, og i 

 samme Belysning ville røde Blomster tabe deres friske Udseende. 

 Legemernes Farver skyldes alene det Lys, som falder paa dem, og 

 hvis det hvide Sollys var enkelt istedenfor sammensat, vilde der ikke 

 findes farvede Legemer i Verden, men vi vilde kun have Lys og 

 Skygge. 



Naar et Metal opvarmes til Hvidglødhede, giver det et sammen- 

 hængende prismatisk Billede, saa længe Metallet vedbliver at være fast 

 eller flydende, men naar Metallet er bragt i dampformig Tilstand, og 

 dets Dampe ere lysende, vil det af dem frembragte prismatiske Billede 

 sædvanligen være sammensat af lyse Striber, og ethvert Metal har sit 

 eget System af Striber. Naar man danner Legeringer af forskjellige 

 Metaller, ville de enkelte Metallers Striber findes i Legeringens pris- 

 matiske Billede. Naar vi derfor kjende ethvert enkelt Metals Striber, 

 kunne vi af en Legerings prismatiske Billede see, af hvilke Metaller 

 den bestaaer. De Striber, som tilhøre et Metal, findes ogsaa i de pris- 

 matiske Billeder af Salte, som indeholde dette Metal, naar de ere 

 opvarmede til en tilstrækkelig høi Varmegrad. 



Lysende Dampe indsuge de Straaler, som de selv udsende; saa- 

 ledes give Dampe af Natrium en meget stærk gul Lysstribe, men 

 naar Lys fra den elektriske Lampe gaaer igjennem disse Dampe, ville 

 de gule Straaler i dette Lys indsuges. Solen antages at bestaae af 

 en fast eller flydende Kjærne, som vilde give et sammenhængende 

 prismatisk Billede; men udenom denne Kjærne er der en dampformig 

 lysende Atmosfære, hvorigjennem Straalerne fra den inderste Kjærne 

 skulle gaae, og denne Solatmosfære eller Photosphære, som den ofte 

 kaldes, opfanger og tilbageholder de farvede Lysstraaler, som den selv 

 kan udsende, og deraf kommer det, at der i det prismatiske Solbillede 

 findes en Mængde mørke Striber (Frauenhoferske Linier). Ved Hjælp 

 af disse Linier kunne vi bestemme, hvilke Metaller der have frembragt 

 dem; og paa den Maade har man fundet, at mange af de Metaller, 

 som vi have paa Jorden, ogsaa findes i Solen. 



Til at vise Varigheden af Indtrykket paa Nethinden 

 tjener et meget simpelt og smukt lille Forsøg, som Enhver 

 kan gjøre, og som bestaaer i at tage en Strikkepind, paa 

 hvis ene Ende man med Vox eller Lak fastgjør en hlle 



