•201 



forsølvet Perle ; den anden Ende af Strikkepinden gjør man 

 fast og siaaer paa den, saa at den kommer i Svingninger. 

 Maar man da lader Sollyset eller Lyset fra en Lampe falde 

 paa Perlen, vil den, naar Strikkepinden er sat i Svingninger, 

 ogsaa udfore Svingninger og beskrive meget smukke Pigu- 

 rer. Til dette Forsøg vil jeg her tage en Stang, som er 

 noget stærkere og bedre end Strikkepinden, og som jeg 

 har fastgjort med den ene Ende, saaledes at den frit 

 kan svinge med den anden, hvorpaa Perlen er anbragt; 

 denne belyser jeg nu med den elektriske Lampe og lader 

 liilledet falde paa Skjærmen, saaledes at I see den som 

 en ganske lille Lysplet. Nu bringer jeg den i Sving- 

 ninger, og I see da, hvilke smukke Figurer den frem- 

 bringer, f. Ex. dette 8-Tal, og hvis jeg bringer Stangen 

 i Svingninger ved at stryge den med en Violinbue, frem- 

 bringes mangfoldige andre Figurer, saaledes her et S-Tal 

 med en smukt kruset Omkreds. Åeg vil nu tage en 

 Strikkepind, som jeg ovenfor omtalte, og I see da, at jeg 

 kan frembringe aldeles lignende Figurer, og at det er et 

 Forsøg, som Enhver selv er i Stand til at gjøre. 



En Mængde morsomme og sindrige Arter af Legetøi 

 beroer netop paa den Omstændighed, at Lys-Indtrykket 

 paa Nethinden vedvarer i længere Tid; f. Ex. en rund 

 Papskive med to Huller ved Endepunkterne af en Tver- 

 linie, i hvilke der er anbragt Traade, hvorom Papskiven 

 kan dreies, og paa de to Sider ere forskjellige Figurer 

 tegnede, f. Ex. et tomt Fuglebur paa den ene Side og 

 en Fugl paa den anden; dreies nu Skiven hurtig rundt, 

 vil det see ud, som om Fuglen var i Buret. Paa samme 

 Forhold beroer ogsaa for en stor Deel det skjønne Skue- 

 spil, Fyrværkerier afgive, idet man istedenfor de enkelte 

 Gnister seer lange lysende Linier, som Gnisterne gjennem- 



20* 



