301 



grenene hos de i et foregaaende Afsnit af denne Afhand- 

 ling omtalte Repræsentanter for de architectoniske Hoved- 

 typer blandt Træerne, dernæst Fie. 1. 

 afhandle disse Grenes Natur i 

 Almindelighed og til Slutning 

 give en Fremstilling af deres 

 Indflydelse paa Træernes Form. 



Hos Palmerne og andre een- 

 kimbladede Træer, der i Rege- 

 len have en søileformig, ganske 

 udeelt Stamme og altsaa mangle 

 Greendannelse, kan der ikke være 

 Tale om Dværggrene, men den 

 hele Stamme har ofte — som 

 vi ret strax skulle see — i flere 

 Henseender stor Lighed med 

 Dværggrenene. Hos jNaale- 

 træerne derimod, og navnUg 

 hos Fyrre slægten, spille Dværg- 

 grenene en særdeles vigtig Rolle, 

 og der er neppe nogen anden 

 Planteslægt, hos hvilken disse 

 Grene ere saa eiendommeligt 

 udviklede, saa skarpt sondrede 

 fra de egentlige Grene og altid 

 indtage en saa bestemt Plads 

 paaAarsskuddet. iMedens Dværg- 

 grenene hos de fleste Træer 

 kun dannes af de nederste 

 Knopper paaAarsskuddet — saa- 

 ledes hos Bøgen, Fig. 12e — og 



To Aars skud af Weymouthsfyrren, teg- 

 nede efter Jsatnren i "4 af den nat. 

 Størr. Af de krand s stillede Grene i 

 Toppen af Aarsskuddet fra 1S60 (ab) 

 er kun den nederste Deel tegnet. Paa 

 Aarsskuddet fra 1^61 (b c) ereD-rærg- 

 grenene (e) kun tilstede foroven, paa 

 den nederste Deel sees alene de skjæl- 

 agtige Blade (d^, i hvis Hjerner Dværg- 

 grenene have siddet. 1 Toppen (c) 

 sees fem store Knopper i en BLreds 

 omkring Endeknoppen. 



