305 



skuddet; desuden udvikles de først Aaret efter Støtte- 

 bladene, i hvis Hjørner de ere dannede, og de vedblive 

 at voxe og danne nye Blade i 5—8 Aar, efter hvilken 

 Tid de endnu kunne blive siddende i mange Aar som 

 smaa, omsider med Lichener tæt overvoxede Knuder. 

 Hos Cederen, der i det Hele har saa megen Lighed 

 med Lærken, ere ogsaa Dværggrenene næsten ganske som 

 hos denne; kun opnaae de en høiere Alder, saa at de 

 blive længere og tyndere , og desuden blive Bladene 

 siddende i flere Aar. 



Fie. 6. 



Fem Aarsskud af en Eg-, tegnede efter Naturen i 1/9 Størrelse. Ved a sees Knop- 

 skjælarrene, som betegne Overgangen mellem Aarsskuddene. b store skaalformede 

 Ar, som opstaae paa de Steder, hvor Dværggrenene have siddet. Nær ved Toppen af 

 hvert Aarsskud udgaaer et Sideskud, af hvilke det sidste (c) er forsynet med Knopper, 

 d de store Knopgrunde. Aarstallene angive de Aar, i hvilke Skuddene ere dannede. 



Poppelen og Egen, der i Aarsskuddenes Bygning og 

 derfor ogsaa i den hele Krones Form have saa meget 

 tilfælles, hvilket man let vil see ved at sammenligne de 

 paa de to foregaaende Sider lige overfor hinanden staaende 

 Afbildninger, stemme ogsaa nøie overeens i Dværggrene- 

 nes Beskaffenhed, ligesom de ogsaa heri afvige fra de 

 fleste andre Træer. Hos Egen have Aarsskuddene (Fig. 6! 

 kun faa Sideskud; hos Poplerne er disses Antal større, 

 men hos begge Slægter (navnlig hos Graapoplerne og 

 Sortpoplerne) blive de fleste Sideskud til Dværggrene, 



21 



