307 



Deel af Bladstilken*). — Hos Bøgen, 

 der udmærker sig ved den største 

 Mangfoldighed og dog Eenhed og Har- 

 moni i sin Greenbygning, og derfor 

 ogsaa maa regnes blandt de i architec- 

 tonisk Henseende fuldkomneste Træer, 

 ere ikke alene Aarsskuddene meget 

 regelmæssige, men ogsaa Dværggrenene 

 stemme alle nøie overeens i Form og 

 indtage en bestemt Plads paaAarsskuddet. 

 Paa det øverste Aarsskud af Bøgegrenen, 

 afbildet Fig. 12 (og endnu tydeligere paa 

 Aarsskuddet Fig. 13), vil man see, at der 

 foruden Endeknoppen findes fire Hjørne- 

 knopper; af disse voxe i Regelen det 

 følgende Aar de tre øverste ud til 



Fis. 9. 



1862 



ms 



> 



, Bøgen, nat. Størr. 



1859, hvor- 



-6' 



egentlige Grene, medens den nederste 



bliver Dværggreen, saaledes som det En is-aarig Dværggren af 



sees paa Aarsskuddet, betegnet 1860, 



og ligeledes paa det, som fremkom 



imod det herfra udgaaende næstøverste Sideskud har 



to Dværggrene (e e). Bøgens Fig. 10. Fig. 11. 



Dværggrene voxe overmaade 



langsomt, i Gjennemsnit kun 



to Linier om Aaret, saa at 



de, uagtet de kunne blive 



15—20 Aar gamle, dog sjelden 



opnaae en Længde af mere ^^^lO- '^^^^'^^'^^'^ ^^ ^^^^^"•^"^'^- 



^ ' green, seet fra Undersiden, b' Arrene 



end tre Tommer. Den ved af AxelWadene. rig. ll, samme Aars- 



skud fra oversiden, a Arrene afBlad- 

 Fig. 9 fremstillede Dværggreen stnkene. b Arrene af Axeltladene. 



DeUe Tidsskrifts 2den Række, 2det Bind. S. 279. 



21* 



