313 



de staae til Blomsten, der jo ogsaa er en Green, men som 



har undergaaet en vis Omdannelse (Metamorphose) for at 



kunne staae i Forplantningens Tjeneste. Sammenligne vi 



saaledes Dværggrenen af Fyrren med Blomsten af Helleborus, 



da finde vi hos denne en Stængeideel (Frugtbunden, Fig. 



17 a), dannet af ikke udviklede Stængel- Fig- 17. 



stykker, ganske som hos hin; hos 



begge sees Arrene af de spiralstillede 



Blade og i Enden en Krands af 5 



Blade (Frugtbladene hos Helleborus og 



Naalene hos Fyrren), og hos begge er 



Væxten begrændset paa samme Maade. 



Hertil kommer endnu, at Koglerne altid 



indtage samme Plads paa Aarsskuddet Biomst afHeiiebonis. Aiie 



Bladene ere borttagne med 



(Toppen af samme) som de egentlige undtagelse af de s Fmgt- 



blade. a Frugtbunden, hvor- 



Grene, medens Støvbladstandene (Han- paa sees Arrene af de bort- 

 raklerne) sidde i Dværggrenenes Sted ^^^""^ 

 (langs med Siden), saa at der ikke kan være nogen Tvivl 

 om, at Koglerne ere opstaaede ved Omdannelse af de 

 egenthge Grene og at Støvbladstandene ere de omdannede 

 Dværggrene, hvilket ogsaa bestyrkes derved, at begge de 

 sidstnævnte have en kort Varighed, medens Koglerne ikke 

 sjelden blive siddende meget længe (indtil 2U Aar). Dværg- 

 grenenes Slægtskab med Blomsten sees ogsaa deraf, at 

 hos mange Træer Blomsterne ikke kunne fremgaae af 

 Knopper, som bæres umiddelbart af de egentlige Grene, 

 men maae ligesom forberedes gjennem flere Generationer 

 af Dværggrene, hvilket navnlig gjælder med Hensyn til 

 Frugttræerne, idet man, som vi nedenfor skulle see, ved 

 Beskæringen søger at fremtvinge Dværggrene, for af dem 

 igjen at faae Blomster og Frugter. Disse Træer have 

 altsaa egentlig en dobbelt Metamorphose; den sidste og 



