314 



høiere, som fører til Blomsten, naaes først gjennem den 

 lavere af Dværgrenene. 



Da Dværggrenenes Væsensmærke nærmest maa søges 

 i deres ringe Væxt og korte Levealder, saa vil det maaskee 

 være rigtigst til dem — i mere udvidet Betydning — ogsaa 

 at henføre Torngrenen og den bladagtige Green. — Hos 

 Torngrenen eller den tii Torn omdannede Green standser 

 Væxten i det første Aar, idet Stængelspidsen bliver haard 

 og træagtig; Stængelstykkerne ere i Regelen udviklede, men 

 sammenflydende og ikke tydelig adskilte, da Bladene sæd- 

 vanlig ere rudimentære (f. Ex. hos Gleditschia), sjeldnere ud- 

 viklede, som hos Slaaentornen og Vissen (Fig. 19 c). Hos denne 



sidste dannes der 

 meget regelmæssigt 

 i Hjørnet af hvert 

 Blad en lille Torn- 

 green, som altid har 

 samme Form og 

 Størrelse (Fig. 19 c), 



Fis. 18. 



Og som bliver sid- 



Fig. 18 Torngreen af Vissen (Genista anglica) paa en 

 treaarig Green. Fig. 19 Torngreen af samme Plante i 

 det første Aar. a Blad, b Knop, c Torngreen. 



dende 2—3 Aar (Fig. 

 18); under Torngre- 

 nen er der endnu en Knop (Fig. I9b), som enten danner Blom- 



ster eller voxer ud til en egentlig Green. 



De bladagtige 



Grene (Fig. 20) ere flade og grønne og have overhovedet saa 

 megen Lighed med Blade, at man ikke kan undre sig over, at 

 de tidligere henførtes til disse; men undersøger man dem 

 nærmere, vil man finde, at de ligesom andre Grene udgaae 

 fra Hjørnet af et Blad, der rigtignok altid er meget lille 

 og skjælagtigt, saa at det let ganske oversees; at de 

 virkelig ere Grene, kan desuden sees deraf, at de bære 



