315 



Blomster, noget, som aldrig finder Fig. 20. 



Sted med Bladet. Saadanne blad- 

 agtige Dværggrene voxe kun det 

 første Aar, men de kunne ofte 

 blive siddende i flere Aar inden 

 de falde af. De forekomme navn- 

 lig hos Ruscus, henhørende til 

 Aspargesfamilien, hos Xylophylla 

 af Vortemælkfamilien , og hos den ^ ,, ^ _. ^ 



^ ^ To bJada^igeDværg'grene af Rus - 



mærkelige nyzelandske Naaletræ- cus aculeatus. a seet fra over- 

 fladen med en Blomst i Hjørnet 

 slægt PtyllOCladUS. af et DækWad, b seet fra Under- 



fladen, c skjælagtige Støtteblade. 



Efterat \i saaledes have søgt at oplyse Dværg- 

 grenenes Natur i Almindelighed, gaae vi over til at 

 betragte den Indflydelse de udøve paa Træets Form. 

 Medens det er de egentlige Grene eller Aarsskuddene, 

 som i Regelen bestemme den hele Grundplan, hvorefter 

 Træet opføres, og altsaa betegne Hovedtrækkene i den 

 Stil, som gjør sig gjældende i Kronens Form, saa er der 

 dog visse Træer, hos hvilke Dværggrenene ere saa over- 

 veiende, at de ligesaa meget som de egentlige Grene, 

 eller endog mere end disse , bestemme hele Træets Phy- 

 siognomi. Der viser sig i denne Henseende en væsentlig 

 Forskjel, som beroer paa, om Dværggrenene ere mest 

 blad- eller mest blomsterbærende. Vi skulle først omtale 

 de Træer, hvis Dværggrene i den første af disse Egenskaber 

 have Indflydelse paa Kronens Form. Herhen høre saaledes 

 først og fremmest Naaletræ^erne, der navnlig hvad det 

 Architectoniske angaaer have deres mest typiske Repræ- 

 sentant i Fyrren. Hos denne ere de egenthge Grene ind- 



