320 



skuddene ere samlede mod Toppen af Aarsskuddet, men 

 de lange og tynde Dværggrene bidrage ogsaa, navnlig naar 

 de efterhaanden falde af, til at gjøre Aarsskuddets nederste 

 Parti end mere bladløst. Et lignende Forhold finder ogsaa 

 Sted hos Birken, hvis Dværggrene kun vedblive i 2 — 3 Aar 

 at danne Blade, men derpaa kunne blive siddende visne 

 i mange Aar. Hos Bøgen derimod skyldes det tætte Løv- 

 hvælv, som i saa høi en Grad udmærker dette Træ, for en 

 væsentlig Deel Dværggrenene; thi disse ere korte, sidde 

 tæt ved hinanden og blive længe ved at danne Bladrosetter. 

 Blandt de Træer, hvis Dværggrene som blomster- 

 bærende have den væsentligste Indflydelse paa hele Kro- 

 nens Form og Charakteer, maae først og fremmest nævnes 

 Frugttræerne ; det er nemlig Dværggrene det skyldes, at Frugt- 

 træerne om Foraaret ere saa tæt oversaaede med Blomster, 

 at den hele Krone faaer Lighed med en stor Blomsterkost. 

 Denne Rigdom paa Dværggrene er dog ofte tildeels frem- 

 bragt ved Konst, nemhg ved Beskæring, og da denne 

 Operation vil kunne tjene til at kaste Lys saavel over de 

 særegne Forhold ved Frugttræernes Dværggrene som over 

 disse Grenes Natur i Almindelighed, turde en kort Frem- 

 stilling af den maaskee her væ.re paa sin Plads. Ved 

 at beskære eller knække Grenene eller ved at afknibe 

 Enden søger man at give Næringsvædsken en saadan 

 Retning, at den istedetfor at slrømme til den øverste, 

 med store og kraftige Knopper forsynede Deel af Aars- 

 skuddet, kommer de ved Grunden siddende svagere Knopper 

 tilgode, saa at der udvikles Dværggrene istedetfor egentlige 

 Grene eller, som Gartneren udtrykker sig, Frugtgrene 

 istedetfor Trægrene. Har man saaledes i dette Øiemed 

 om Vinteren 1860 beskaaret en Green indtil | af dens 

 oprindelige Længde (Fig. 25 A), saa vil den det følgende 



