321 



Poraar danne Sideskud, som gradvis tiltage i Længde op 

 imod Toppen (B). Af alle de øverste Sideskud afknibes 

 nu Enden, eller ved de kraftigere anvendes en Premgangs- 

 maade , som især bliver benyttet i Frankrig, men neppe 

 saa meget som den burde hos os, og som bestaaer deri, 

 at Skuddene knækkes 2 — 3 Tommer over Grunden, saa- 

 ledes at kun Vedet brister; herved svækkes Grenen — 

 idet nemlig en Deel af Næringsvædsken anvendes til at 

 læge det ved Knækningen frembragte Saar, — saa at de 

 nedenfor liggende Knopper kun danne Dværggrene. Paa 

 denne Maade søger man i Sommerens Løb ved gjentagne 

 Gange — om fornødent gjøres — at afknibe, knække og 

 beskære at svække alle de kraftigere Sideskud og gjøre 

 dem skikkede til at danne Dværggrene. Om Efteraaret 

 (1861), naar Bladene ere affaldne, vil man bedst kunne 

 see Beskaffenheden af de i Sommerens Løb dannede 

 Sideskud. De nederste (B, a) ere meget korte, kun 3 — 4 

 Linier lange Dværggrene (C), der vise Arrene af Knop- 

 skjællene og af 3 — 4 Blade; de midterste (B, b) ere Grene 

 af 3 — 4 Tommers Længde (D), de saakaldte Sporer eller 

 Sporegrene, der uden at undergaae nogen Behandling af 

 sig selv danne Frugtgrene det følgende Aar; de øverste 

 (B, c) have væsentlig samme Størrelse og Beskaffenhed 

 (E), men dette skyldes, som vi have seet. Gartnerens 

 Konst. Betragter man nu den samme Green det følgende 

 Efteraar (1862), da vil det vise sig, at de nederste Skud 

 have faaet en Tilvæxt lig den forrige Aar og danne to- 

 aarige Dværggrene (F), der i Enden bære en ved sin 

 Størrelse udmærket Knop, hvoraf der ogsaa Foraaret 

 efter (1863) vil fremkomme Blomster. Af Knopperne 

 paa Sporegrenene (D) er der blevet Dværggrene (G), 

 og de øverste Grene (E) vise samme Forandring (H); 



22 



