325 



grene fremkomme) udvikles først Aaret efter, at de ere dan- 

 nede. Stikkelsbærbuskens Dværggrene opnaae en Alder af 

 3-6 (sjelden flere, undertiden indtil 12) Aar; de voxe kun 

 1 -2 Linier om Aaret og bære 3 — 4 Blade og Blomster ; da disse 

 ere hjørnestillede, fmder her i Reglen ingen Forgrening Sted, 

 saa at Dværggrenene ligne dem hos Bøgen; dog ere de 

 stundom forgrenede og ligne da Frugttræernes Dværg- 

 grene. Hos de som Zirbuske dyrkede Ribsarter (Blod- og 

 Gyldenribs) have Dværggrenene Betydning som blomster- 

 bærende og gjøre i denne Henseende omtrent samme 

 Virkning som hos Berberissen. 



Ikke mindre end de egentlige Dværggrene kunne 

 ogsaa de hermed beslægtede Bladgrene og Torngrene 

 betinge hele Plantens Habitus. Medens Bladgrenene i 

 denne Henseende (f. Ex. hos Ruscus) væsentlig have 

 samme indflydelse som Bladene hos andre Planter, saa 

 kunne derimod Torngrenene, naar de ere meget frem- 

 herskende, bevirke det samme Præg af Stivhed og Mono- 

 toni hos den hele Plante, som udmærker den enkelte 

 Torngreen. Dette er saaledes Tilfældet blandt de hos os 

 vildtvoxende Planter med den saakaldte Tornblad (LUex 

 europæus); men der er mange Egne paa Jorden, navnlig 

 i Amerika, hvor den hele Plantevæxt, under Indvirkning 

 af visse klimatiske Forhold (Tørke i Forbindelse med høi 

 Varme) faaer sin eiendommelige Charakteer ved en Over- 

 fylde af Torne 5 der udøver en saa meget større Virkning 

 derved, at den i Almindelighed træder i Forbindelse med 

 en Hæmning af de andre Vegetationsorganer, af Bladene 

 og de egentlige Grene. Saadanne tornede Planter ere 

 fremherskende i de ørkenagtige Egne paa Vestsiden af 

 den nordhge Deel af Chili og danne de saakaldte E spi- 

 nales eller Tornekrat, især bestaaende af Colletier (CoUetia 



k 



