333 



hidrører fra, at de bedre kunne skjnle denne Feil eller 

 fra andre Omstændigheder, veed jeg ikke, men vist er 

 det, at den sjeldnere findes hos Damerne. Enhver kan 

 for Resten for en kort Tid gjøre sig blind for en bestemt 

 Farve paa hgnende Maade, som man f. Ex. ved at lugte 

 længe til Moskus kan svække sin Lugtesands og gjøre 

 Lugtenerverne ufølsomme for anden Lugt, endog for Lugten 

 af Moskus. Lader man nemlig stærkt Rødt i længere Tid 

 falde paa Øiet, gjør man det derved ufølsomt eller blindt 

 for denne Farve, og det er et Forsøg, som Enhver let 

 kan gjøre med sig selv. See f. Ex. i et Minut eller to 

 paa en rød Oblat, som er stærkt belyst, og man vil da 

 see en grøn Kant udenom den, og naar man hurtigt 

 tager den bort, vil man see, at det Sted, hvor den har 

 ligget, er grønt. Hvorfor just grønt? Jo, fordi Øiet 

 tildeels er blevet blindt for rødt Lys, og naar man tager 

 Oblaten bort, vil man i det hvide Lys fra det Sted, hvor 

 den har ligget, ikke kunne see det røde Lys, og det vil 

 altsaa vise sig med Cdfyldningsfarven til Rødt, som er 

 Grønt, og paa denne Maade kunne vi tildeels gjøre os 

 blinde for forskjellige Farver. Der er et Sted i vore 

 Øine, som er fuldkommen blindt, det er: ufølsomt for 

 Lysindtryk, noget som de fleste Mennesker slet ikke vide, 

 men som Enhver kan overbevise sig om ved følgende 

 Forsøg. Man sætter to Oblater eller maler to sorte Pletter 

 paa et Stykke hvidt Papir i en Afstand af omtrent 2^ 

 Tomme fra hinanden, og naar man da lukker det ene 

 Øie, f. Ex. det høire, og seer med det venstre paa Pletten 

 til høire, vil Lyset fra den venstre Plet træffe det blinde 

 Punkt i Øiet, og man vil ikke kunne see denne. Paa 

 denne Maade kan man tildeels blive blind for en hvilken 

 som helst Gjenstand, naar man lader det paa Nethinden 



