334 



dannede Billede træffe det blinde Punkt, og Billedet ikke 

 er større end dette; jeg kan f. Ex. gjøre det med Maanen, 

 og jeg modtager da ikke noget Indtryk af de Lysstraaler, 

 der træffe dette Punkt, som er ufølsomt for Lysvirkninger. 

 Jeg vil nu gjøre et Forsøg, som skal tjene til at 

 forklare, at man ofte, som ved den ovenfor omtalte røde 

 Oblat, seer Farver, som i Virkeligheden slet ikke ere til- 

 den grønne Farve paa Papiret under Oblaten var der i 

 Virkeligheden ikke, og dog saae vi den; jeg lader Lyset 

 fra den elektriske Lampe gaae igjennem dette Stykke 

 Glas. som er farvet blaat, og vi see da blaat Lys paa 

 Skjærmen; men naar jeg holder min Arm i dette Lys, 

 ville I see, at Skyggen, som den kaster, er gul. Dette 

 hidrører ganske simpelt derfra, at I ved at see paa det 

 Blaae, ere blevne blinde eller ufølsomme for denne Farve, 

 og derfor see I paa Skjærmen Ldfyldningsfarven , som er 

 Gult. 



Vi have seet, at det hvide Lys er sammensat af Lys- 

 straaler af forskjellig Brydbarhed, og vi vide ogsaa, at 

 Lysstraalerne, naar de gaae igjennem en Straalesamler, 

 brydes og samles i et Brændpunkt; naar jeg derfor sender 

 en Lysstraale af hvidt Lys gjennem denne Lindse, 

 som er en Samlelindse, ville Lysstraalerne brydes, men 



de blaae og violette 



^""^"^^^=5^:;;^^ Straaler ville brydes 



H ^^^^^^-^^-^-^^^^^^ stærkere end de røde, 



H _^--r::^^^^^^^^i^l^~^^^^- og Følgen deraf vil 



W--^'^^'^^''^^^ ^ ^ ^^^ være, at hvis Brænd- 



punktet for de blaae 

 f. Ex. er i 6, vil det for de røde være længere borte, 

 f. Ex. ved /•, saa at vi altsaa indtil Punctet é, Brænd- 



