338 



kaldes Fosforescens, hvorimod det ovenfor omtalte For- 

 hold med Chinin-Opløsningen og Uranglasset kaldes Fluo- 

 rescens. 



Jeg maa endnu nogle Øieblikke udbede mig Eders 

 Opmærksomhed for nogle Betragtninger angaaende Far- 

 verne; jeg er overbevist om, at Enhver vil erklære den 

 Vædske, jeg har her i denne Flaske for at være fuld- 

 kommen farveløs; end ikke det skarpeste Øie kan opdage 

 nogen Farve i den. Det er nemlig fuldkommen reent 

 Vand — ikke det, man sædvanlig kalder reent Vand, 

 men Vand, som er renset ved Destillation, uden noget 

 som helst Spor af Ureenlighed eller fremmede Stoffer deri. 

 Der er, som jeg ovenfor sagde, ikke Spor af Farve at 

 opdage i det, og Enhver vilde erklære det for fuldkommen 

 farveløst; ikke desto mindre vil Vandet, naar det hvide 

 Lys gaaer igjennem det, tilbageholde nogle af Farve- 

 straalerne, og de øvrige, som gaae igjennem, ville da 

 meddele Vandet Farve; men dertil er Vandmængden, som 

 indeholdes i denne Flaske for ringe, og det vil først vise 

 sig, naar jeg lader Lyset gaae igjennem en længere 

 Strækning fyldt med Vand, som f. Ex. igjennem dette 

 Rør, jeg her har, der er 15 Fod langt. Jeg holder det 

 vandret og lader det kun være halv fyldt med Vand, saa- 

 ledes at Lyset fra den elektriske Lampe, idet det gaaer 

 igjennem Røret, baade gaaer igjennem Luft og igjennem Vand, 

 for at jeg kan sammenligne Farverne af de dannede Billeder 

 paa Skjærmen ; for Enden af Røret, nærmest Skjærmen, an- 

 bringer jeg en Straalesamler, som giver mig et Billede, hvis 

 ene Halvdeel er hvid, hidrørende fra de Lysstraaler, som 

 ere gaaede gjennem Luften i Røret, men hvis anden Halv- 

 deel, som I see, har en smuk og stærk grøn Farve, hvilket 

 altsaa er den Farve, som endogsaa fuldkommen reent 



