353 



alt, hvad der kom i Nærheden af den, skiftede Farve og 

 blev blaasort af Arrighed; efter at være bleven anbragt i 

 en Kurv, greeb den saa fast med Tænderne om et Stykke 

 Linned, at den ikke slap det i flere Timer, førend den 

 blev flyttet over i et Bur, hvor den fløi vildt omkring, 

 bidende i alt, hvad der blev den budt. Om Aftenen var 

 den atter bleven grøn, hvilket var et Tegn paa, at den 

 til en vis Grad havde faaet sin Sindsro igjen, men næste 

 Dag var den lige saa vred , og skjøndt den var grøn 2 

 eller 3 Gange i Dagens Løb, blev den dog i Reglen ved at 

 være sort, et sikkert Tegn paa, at den ikke var falden 

 ganske til Ro. En anden Følge af den voldsomme Sinds- 

 bevægelse, som er en naturlig Følge af en saa uventet 

 og pludselig Indespærring, er at et nyt Hud skifte ind- 

 finder sig; gjentagne Gange har G. overbevist sig om, at 

 denne Begivenhed, — som hos alle Krybdyr og Padder gjen- 

 tager sig periodisk, flere Gange i den Deel af Aaret, da 

 de ikke ligge i Dvale, og som altid er en kritisk Begivenhed 

 for Dyret, under hvilken de, der holdes i Fangenskab, 

 ikke sjelden døe, — netop indfandt sig Dagen efter eller 

 nogle Dage efter deres Indespærring; den bestaaer som 

 bekjendt i at Overhuden løsner sig og afkastes, først paa 

 Hovedet, sidst paa Halen, saa at den i nogen Tid hænger 

 som en fin hvid Muslinskjole ned om Lemmer og Krop. 

 Efter hvad nogle forsikkre nedsvælge de den ligesom 

 Tudserne og skille sig saaledes paa een Gang ved den 

 hele Ham. En anden Maade, hvorpaa i det mindste 

 Hannerne røbe deres Sindsbevægelse, er Udfoldningen af 

 Strubehuden, hvorved de gjøre sig behagelige for Hunnerne 

 og udfordre hinanden til Kamp ; tager man dem med Haanden, 

 røbe de deres Vrede og Utaalmodighed deels ved Strube- 

 posens Bevægelser, deels ved den Ivrighed, hvormed de 



24 



