390 



kastes fra den første Overflade , og nogle af dem gaae 

 igjennem Legemet og kastes tilbage fra den anden Over- 

 flade, og hvis Legemet har en passende Tykkelse, ville 

 disse Lysbølger kunne gribe saaledes ind i hinanden, at 

 de afvexlende forstærke og ophæve hinandens Virkning og 

 frembringe stærkere Lys eller Mørke, paa samme Maade 

 som vi før viste det med Lydbølgerne, naar der var den 

 behørige Forskjel mellem de Veilængder, de havde at 

 gjennemløbe. Lysbølgerne have forskjeUig Brede, og de 

 som frembringe rødt Lys, have større Bølgebrede end de, 

 som frembringe violet Lys, og da nu Tykkelsen eller Tynd- 

 heden af Legemet, f. Ex. Glasset eller Sæbeboblen, be- 

 stemmer den Veiforskjel. Bølgerne komme til at gjennem- 

 løbe, ville vi der, hvor de røde Lysstraaler i det hvide 

 Lys forsvinde, kunne faae Forstærkning af de violette 

 Lysstraaler og omvendt, og derfra hidrører altsaa dep 

 pragtfulde Afvexling af Farver i Sæbeboblerne, idet Tyk- 

 kelsen af Vandhinden er forskjellig paa forskjellige Steder. 

 Hvis vi kun anvendte eensartet Lys, f. Ex. rødt, vilde vi 

 ogsaa kun faae Afvexling af Mørke og stærkere rødt Lys. 

 Jeg vil nu gaae over til en anden Afdeling af del, 

 som er Gjenstand for min Forelæsning; jeg har her et 

 Stykke sort Glas med en plansleben Overflade, og naar 

 jeg nu lader en Lysstraale falde paa den, og jeg har valgt 

 den rette Indfaldsvinkel, vil der efter Tilbagekastningen 

 være foregaaet den mærkelige Forandring med den, at 

 Svingningerne i den, som før gik i alle mulige Retninger 

 paa tvers af den, nu kun gaae i een og samme Retning; 

 denne Lysstraale siges da at være plan sat eller pola- 

 riseret, og I ville kunne danne Eder en Forestilling om 

 Svingningernes Retning i den, naar I erindre, hvorledes 

 en Snog kryber paa Jorden; Bugtningerne af dens Legeme, 



