391 



der skulle sammenlignes med Svingningerne i den plan- 

 satte Lysstraale, ligge i det vandrette Plan langs med 

 Jordens Overflade, men lodrette paa Bevægelsens Ret- 

 ning; i den plansatte Lysstraale ligge Svingningerne der- 

 imod i det lodrette Plan, dog ligeledes lodret paa Be- 

 vægelsens Retning. Jeg vil nu vise Eder et Forsøg, 

 hvorved I kunne see, at den plansatte Lysstraale har faaet 

 Egenskaber, der ere forskjellige fra en sædvanlig Lys- 

 straales; jeg lader først Lyset fra den elektriske Lampe 

 falde paa det ovenomtalte Stykke Glas, saaledes at det 

 danner en Vinkel med Glaspladen af omtrent 33^; det 

 kastes da tilbage, men I kunne endnu ikke see nogen 

 Forskjel paa dette tilbagekastede Lys og det fra Lampen 

 udsendte; men lader jeg nu disse Lysstraaler falde paa 

 en anden hgnende Glasplade under samme Vinkel, saa vil 

 der være Stillinger af den anden Plade, i hvilke alle de 

 Lysstraaler, som falde derpaa, blive tilbagekastede, og 

 StiUinger, hvori slet ingen, eller saa godt som ingen 

 kastes tilbage. I see det fra den første Glasplade tilbage- 

 kastede Lys i Loftet, derpaa stiller jeg den anden Glas- 

 plade parallel med den første, og I see da, at alt Lyset 

 kastes tilbage; men derpaa holder jeg den saaledes, at 

 det Plan, hvori de paa ny tilbagekastede Lysstraaler skulde 

 bevæge sig, er lodret paa det, hvori de før bevægede sig, 

 og jeg faaer da slet intet eller saa godt som intet Lys 

 tilbagekastet. Svingningerne i de ved den første Tilbage- 

 kastning plansatte Lysstraaler gaae parallelt med Glas- 

 pladens Overflade, og naar de træffe den anden Glasplade 

 saaledes, at de kunne vedblive at svinge paa samme 

 Maade, da ville de kastes tilbage, og dette var Tilfældet 

 ved den først omtalte Stilling af den; træffe de den der- 

 imod saaledes, at den Retning, hvori de svinge, staaer 



