392 



lodret paa den tilbagekastende Overflade, saa vil der ikke 

 tilbagekastes noget Lys. 



Jeg har her en liden gjennemsigtig Krystal, som 

 kaldes en Turmalin, der er plansleben paa Siderne, som 

 ere parallele med hvad man kalder Krystallens Axe; Tur- 

 malinen har den Egenskab , at naar en plansat Lysstraale 

 træffer lodret paa Sidefladen, men saaledes at Svingnin- 

 gerne i den gaae parallelt med Turmalinens Axe, saa ville 

 de kunne gaae igjennem Krystallen; ere Svingningerne 

 derimod lodrette paa Axen , gaaer der intet Lys igjennem 

 den, ligesom ved Tilbagekastningen ovenfor fra den anden 

 Glasplade; og \ see ogsaa, at naar jeg holder Turmalinen 

 saaledes, gaaer det ved Tilbagekastningen fra Glasset plan- 

 satte Lys igjennem den, men holder jeg den lodret paa 

 den forrige Stilling, gaaer der intet Lys igjennem. Jeg 

 kan derfor bruge Turmalinen til at undersøge, om, en Lys- 

 straale er plansat eller ikke; thi naar jeg lader Lysstraalen 

 træffe Turmalinen lodret paa Sidefladen, og jeg finder, at 

 den lige godt gaaer igjennem i alle StiUinger, hvori jeg 

 dreier Axen, saa er den ikke plansat; træffer jeg derimod 

 en Stilling, hvori den ikke gaaer igjennem, saa er den 

 plansat, og dens Svingninger ere lodrette paa Turmalinens 

 Axe. Ved at gaae igjennem Turmalinen bliver almindeligt 

 Lys plansat, og vi ville nu let kunne see, at det virkelig 

 er saa, ved Hjælp af en anden Turmalin. I see, at naar 

 jeg lægger de to Turmaliner sammen saaledes, at Axerne 

 ere parallele , gaaer Lyset igjennem dem , som om der 

 kun var een; lægger jeg dem derimod saaledes, at Axerne 

 staae lodret paa hinanden , gaaer der intet Lys igjennem, 

 fordi det Lys, som er gaaet igjennem den første, er blevet 

 plansat og træffer den anden lodret paa Axen, og kan 

 altsaa ikke gaae igjennem den. 



