29 



Dyret, men at den maa indbringes paa et vist givet Sted 

 for at yttre sin fulde Virkning; thi hvis dette ikke var 

 Tilfældet, saa kunde Hvepsen ligesaa godt stikke den paa 

 et andet ubeskyttet Sted, som mellem For- og Mellem- 

 bryststykket. Undersøger man da, hvad der ligger paa 

 det Sted, hvor Hvepsen bestandig anbringer sin Braad, 

 da træffe vi paa de store Brystnerveknuder, hvorfra Ner- 

 verne til Bevægelsesorganerne udgaae. Hos alle Insekter 

 finde vi tre saadanne store GangUer, nemlig en for For- 

 bryststykket og to svarende til Mellem- og Bagbryststykket. 

 Disse pleie i Almindelighed hos Insekterne at være skarpt 

 adskilte; men der gives dog visse Eamilier, hvor de to 

 bageste ere sammensmæltede til een sammenhængende 

 Masse; til disse høre netop Snudebillerne og Pragtbillerne, 

 de to eneste Bille-Familier, hvoraf SlægtenCer- 

 ceris søger sit Forraad. Jo mere Ganglieknuderne, 

 disse Nervelivets Centrer, rykkes ud fra hverandre, desto 

 vanskeligere bliver Paralyseringen, og vi træffe derfor hos 

 Larveformerne altid nogen Bevægelighed , der fra det 

 stukne Sted tiltager ud imod Endepunkterne. Saaledes 

 vise de stukne Larver hos Ammophila og Pompilus altid 

 en større eller mindre Grad af Bevægelighed, især naar 

 man irriterer dem, og Hvepsen stræber da at undgaae 

 Faren for Yngelen derved, at Ægget klæbes lige ved det 

 stukne Sted; her, hvor der hersker en fuldkommen Lam- 

 hed, begynder ogsaa Larven sit Angreb, og hgesom denne 

 med hver Dag voxer og bliver større , aftager i Forhold 

 dertil Offerets Bevægelighed, deels ved Hunger, deels ved 

 Blodtabet. Omvendt forholder det sig derimod, naar 

 Nervecentrerne nærme sig hverandre, eller naar de ba- 

 geste, som i foreliggende Tilfælde, endog heelt smælte 

 sammen; da følger Paralyseringen lynsnart paa Stikkel 



