61 



som Polerskifer og forekomme i Liinebiirg Hede som 

 spiseligt Bjergmeel. Og i Jordklodens ældste Dage var 

 det Kiselsyren, der traadte i Forbindelse med de aller- 

 fleste Stoffer og lagde det første Bælte om den flydende 

 Jord. Faa Syrer kunne indgaae Forbindelser i saa vexlende 

 Forhold. Snart har Kiselsyren været overveiende; den 

 har da dannet sure Salte, ja endog udskilt sig i fri 

 Tilstand som Kvarts. Snart have lige Æqvivalenter Syre 

 og Base mødt hinanden; der er da opstaaet neutrale Salte. 

 Snart har Kiselsyre været tilstede i langt ringere Mængde, 

 der er da fremkommet ofte stærkt basiske Forbindelser. 

 Og alle disse Salte have blandet sig med hverandre og 

 med Kvarts i de forskjelligste Forhold og dannet Bjerg- 

 arterne, der deels som saadanne, deels efter Vandets og 

 Atmosphærens Indvirkning have afgivet Grundlaget for 

 hele den faste Jordskorpe. Alle Bjergarter ere oprindelig 

 dannede ved Smeltning , og efter Afkølingens mindre 

 eller større Hurtighed er Massen stivnet i større eller 

 mindre Krystaller , ja er Afkølingen foregaaet meget 

 hurtigt, er Forbindelsen slet ikke bleven krystallinsk. 

 Medens saaledes Feldspatharterne ofte forekomme i store 

 Krystaller , bestaaer Porphyrernes Hovedmasse af over- 

 ordenlig smaa Korn, saa at de ofte synes ganske tætte, 

 og enkelte vulcanske Producter som Obsidian danne fuld- 

 komment ukrystalliserede, glasagtige Masser*). 



Det Sidste er som bekjendt ogsaa Tilfælde med de mærk- 

 værdige, amorphe Kiselsyreforbindelser, som i daglig Tale 

 sammenfattes under Benævnelsen Glas. Thi om man endog 

 i Glasværkerne sørger for en særdeles langsom Afkøling (da 

 Massen ellers vilde blive skjør), er dog en saadan Lang- 



') Man kan endogsaa ligefrem ved Smeltning af Basalt frembringe 

 et rigtignok temmelig mørkt Glas. 



