102 



let fanges med meget simple Redskaber af Fiskerb«rnene, 

 for hvem denne Fangst er en yndet Morskab; deres 

 pudsige Sidebevægelser, naar de spanke afsted for at skjule 

 sig under en flad Steen, have vist o(te tildraget sig Deres 

 Opmærksomhed. Større Betydning som Fødemiddel have 

 ileierne (Palæmon), der lil visse Aarstider gaae tæt op 

 til Bredden. Mellem Tangen vil De paa stille Sommer- 

 dage opdage store Stimer af smaae smækkre , næsten 

 vandklare, svømmende Krebsdyr af Kaareslægten (Mysis), 

 Nordmændenes » Silde -Aat« (Sildeføde), der uden Tvivl 

 have stor Betydning som Fødemiddel for de til Strand- 

 bæltet hørende Fiskeformer, af hvilke jeg blot skal frem- 

 hæve Hundesteilen, Tangsnarren, Tangsprællen, 

 Tangnaalene, Ulkene, Aalene, Aalekvabberne, 

 Fjæsingen, visse Flyndere, Sandaalene eller 

 Tobisfiskene og Kutlingerne; deres Naturhistorie 

 hgger det udenfor min Plan her at afhandle og jeg skal 

 derfor blot indskrænke mig til at bemærke, at det er 

 blandt de i det foregaaende omtalte Orme, Bløddyr og 

 Krebsdyr at disse Fiske søge deres Føde , og at deres 

 døde Legemer igjen vilde være en kjærkommen Føde for 

 Krabberne , Tanglopperne osv. , hvis ikke de talrige 

 Strandfugle (Maager, Skarver, Strandskader osv.), som 

 deels leve af Strandbæltets Fiske, deels af dets andre 

 lavere Dyr, kom dem i Forkjøbet. 



En Dyreverden, omtrent som den her skildrede, ville 

 vi trælfe saa godt som overalt ved vore flade og sandede 

 Kyster, og vi kunne vandre flere hundrede Mile langs 

 med Østersøens og Nordsøens Kyster uden at finde nogen 

 væsenlig Forandring i den. Derimod behøve vi ikke at 



