130 



paa Grund af Mangel paa Lys, paa Luft eller paa Varme 

 eller maaskee paa Grund af Vandmassens uhyre Tryk, 

 ligesom paa den anden Side den af en vis Høide over 

 Havet betingede Fortynding af Luften og Formindskelse af 

 Luftvarmen standser Dyrelivet paa de høieste Bjergtoppe. 

 — De vil let see, hvor vigtigt dette Spørgsmaal er og 

 tillige, hvor vanskeligt det er at faae afgjort. Den Deel af 

 Havet, hvor Bunden ikke ligger mere end 1000 Favne fra 

 Havfladen, er nemlig kun en smal Bræmme langs med de 

 store Fastlandsmassers Kyster. Hvis der altsaa intet Dyre- 

 liv findes paa de uhyre Dybder fra 1000 — 5000 Favne, 

 som danne Bunden i Atlanterhavets uhyre Bækken, maatte 

 vi opfatte Havets Bund i det hele som en Ørken, mere 

 blottet for Dyreliv end de goldeste Sneemarker, og den 

 smalle Bræmme langs med Kysterne, hvor det rige Dyre- 

 liv blomstrer, vilde i Forhold dertil kun være at betragte 

 som en Undtagelse fra Reglen. Men vi mangle endnu 

 den mere direkte Bekræftelse paa disse Formodninger; 

 Ingen har endnu skrabet paa større Dybder end 300 

 Favne, og man kan derfor ikke ubetinget nægte Mulig- 

 heden af, at der kunde leve en Dyreverden paa Bunden 

 af det dybeste Hav, om hvilken det dog næsten maatte 

 regnes til Umulighederne at komme til nogen nærmere 

 Kundskab. Vel har man ved de store Dybdemaalinger, 

 f. Ex. dem der gik forud for Nedlæggelsen af Telegraf- 

 traaden mellem Amerika og Irland, overbevist sig om, at 

 den bløde dyndede Havbund er opfyldt med Kalkskaller af 

 Slimdyr (Rhizopoder) og andre Levninger af de allerlaveste 

 Organismer af Dyre- og Planteriget, f. Ex. Kiselskaller af 



Iagttagelser gjøre det meget usikkert, om der overhovedet er nogen 

 Dybdegrændse for Havets Dyreliv eller hvor denne i saa Fald skal 

 sættes. 



