160 



haabentlig ogsaa være klart, hvorledes denne særegne 

 Bevægelse bliver mulig. Kun i Henseende til Bevægel- 

 sens Hastighed staaer Gletscheren tilbage for det rin- 

 dende Vand, »thi medens Rhonen flyder saa rask, at Be- 

 tragteren næsten bliver svimmel ved med Øiet at følge 

 dens Hvirvler, og Lavastrømmen maa iagttages Secunder, 

 Minuter, maaskee endog Timer, for at man kan opfatte 

 dens Fremadskriden, saa er Gletscherens stolte Gang 

 endnu langsommere, og Uger, ja Maaneder kunne være 

 nødvendige for at komme under Veir med, at her virke- 

 Hg finder Bevægelse Sted.« 



Saaledes have vi da lært Gletscheren at kjende i 

 dens typiske Skikkelse, under hvilken den optræder i 

 Schweiz og Savoyen, paa M. Blanc-Gruppen , Finster 

 Aarhorn og M. Rosa. Om dens Bygning og Dannelse 

 have vi her intet videre at tilføie , men førend vi forlade 

 dens lis og Snee for at studere dens geologiske Virk- 

 ninger og geographiske Forekomst, maae vi dog endnu 

 dvæle nogle Øieblikke ved Betragtningen af dens organiske 

 Liv, der tildeels er af en ret eiendommelig Natur. Den 

 guulblomstrede KjælHngetand (Lotus corniculatus) i For- 

 bindelse med Silene acauhs, enkelte Ranuncler (R. gla- 

 cialis), Steenbrækarter og fiintløvede Græsser ^t. Ex. Poa 

 alpina) fæste endnu Rod paa Morænernes Fjeldblokke, 

 medens Murmeldyret lader sin Piben høre fra Fjeldene 

 og den sorte Alpekrage (Corvus pyrrhocorax) skrigende 

 flokkes om deres Tinder; men Plantelivet er dog i det 

 Væsentlige indskrænket til Mosser og Lavarter, og af de 

 dyriske Beboere er ingen saa charakterislisk som den 

 sorte, hvidhaarede Gletscherloppe (Desoria glacialis), der 

 ofte træffes i store Hobe sammen paa Isen. Ved sin 

 eiendommelige, gaffeldeelte Springhale hopper den muntert 



