191 



taalende forhindres i at udvikle Sidegrene og derfor 

 af Trang til Lyset skyde i Veiret. Birken drives saa- 

 ledes i Veiret imellem Granerne , Egen og Asken 

 imellem Bøgene. Alligevel har det sine Vanskeligheder 

 paa naturlig Maade at ordne Træarterne efter deres Evne 

 til at taale Skygge. Efter min Erfaring er der vel nogen 

 Forskjel imellem alle vore Træarter, men Nogle af dem 

 nærme sig dog saameget til hverandre, at de passende 

 kunne henføres til samme Klasse, og saaledes deler jeg 

 alle vore Træarter i tre Klasser. Den første : "De 

 Skyggetaalende, « som repræsenteres af Bøgen, den 

 tredie: »de Lysbe høvende » *), som repræsenteres af 

 Birken, og endelig er der en Klasse af Træarter, som 

 ligeover for de Lysbehøvende vise sig som Skyggetaalende, 

 men i denne Henseende langt staae tilbage for Træerne 

 af første Klasse. Indenfor disse Klasser ordnes nu Træerne 

 efter deres forskjellige Evne til at taale Skygge. 



Første Klasse: Gran, Bøg, Lind og Åvnbøg. 



Anden Klasse: Løn, Alm, Ask, El og Eg. 



Tredie Klasse: Birk, Fyr, Esp og Lærk. 



Da jeg skrev min Afhandling om Bøgens Indvandring 

 i de danske Skove, optog jeg den Klasseinddeling, som 

 G. Heyer havde opstillet 1852, hvilket passede til alle de 

 Tilfælde, som der forekomme, nemlig til de Forhold, hvori 

 Bøgen, Egen, Birken og Fyrren staae til hverandre, 

 men ved omhyggelige Undersøgelser, anstillede i Landets 

 forskjellige Skovegne, er jeg kommen til det Resultat, at 



*) Benævnelserne Skyggetaalende og Lysbehøvende maae tages 

 i relativ og ikke i absolut Forstand. Ligesom intet Træ kan 

 voxe i Mørke, saaledes existerer der ikke nogen Træart, som ikke 

 kan taale nogen Skygge. 



