198 



Eobær. Forresten er det vist, at Birken ligesaavel som Fyrren 

 og Espen ofte savner Underskov, men dette er Jord- 

 bundens Skyld, thi for at Jorden i en Skov skal kunne 

 dække sig med Underskov, udfordres at den er saa 

 frugtbar, at den foruden Høiskoven formaaer at nære en 

 Underskov. Nu staae imidlertid mange Birkeskove saavel 

 som Fyrreplantninger paa en mager Jordbund, som ikke 

 formaaer at frembringe nogen naturlig Underskov. 



Det er af den samme Vei, at man kan forklare sig, 

 hvorfor man netop under Egen ofte træffer den frodigste og 

 stærkeste Underskov. \ de Petersgaardske Skove Viemose 

 og Langebæk danner Underskoven i den gamle Egeskov 

 en tæt Bevoxning. Det samme er Tilfælde i Rudbjerg- 

 gaard Skov paa Laaland, hvor Hasselunderskoven er saa 

 tæt, at Jordbunden under den paa sine Steder er nøgen, 

 sort Muld. Disse Skove staae nemlig alle paa en frugtbar 

 Jordbund. I den ufrugtbare Del af Gribskov findes der- 

 imod nogle Egeplantninger, hvor Underskoven mangler, 

 uagtet der er stor Afstand imellem Træerne. — Naar 

 Underskoven er saa stærk som i de Petersgaardske Ege- 

 skove, kan den give et godt Udbytte, og man har da paa 

 den samme Jordbund to Etager Skov, Haslerne og 

 Egene, hvis Dyrkning derved bliver langt mere fordel- 

 agtig. Det er Over førster Møllers Fortjeneste at have 

 bevaret og reguleret denne smukke Drift. 



Ved at betragte Egeoverskoven med den derunder 

 staaende Hasselskov, kunde man spørge, hvilken af dem 

 er ældst. Egene ere naturligvis paa Pladsen førend Has- 

 lerne, thi disse vilde i høieste Grad vanskehggjøre de unge 

 Eges Fremkomst, om det end ikke er aldeles umuligt, 

 at en enkelt Eg kunde arbeide sig igjennem Hassel- 

 tykningen. Derimod kunne Hassel, Hvidtjørn og andre 



