200 



aabne Krone ikke formaaer at dække Jordbunden mod 

 Solstraalerne. Dette opnaaes ved Underskoven, som tjener 

 til at holde paa det nedfaldende Løv og bevare Jordens 

 Fugtighed; hertil kommer endnu, at Løvet af mange 

 Underskovs Træer er af den Beskaffenhed, at det kan 

 gjøde og forbedre Jorden. 



Underskoven skader altsaa ikke Overskoven , men 

 finder heller ikke det Modsatte Sted? dette kan ikke be- 

 nægtes: thi Underskoven lider i Reglen mer eller mindre 

 af Overskovens Tryk. Uagtet saaledes Lind, Naur og 

 Avnbøg, som staae under Egen, ved dennes Skygge ikke 

 forhindres fra paa en god Jordbund at danne en frodig 

 Underskov, er det dog vist, at de skyde i Veiret og 

 voxe langt stærkere , saasnart de befries fra Overskovens 

 Tryk. Ved Havekulturen har man gjort samme Erfaring. 

 I Frugthaverne omkring Kjøbenhavn seer man ofte, at 

 Stikkelsbæ-rtræet dyrkes som en Slags Underskov under 

 Frugttræerne. Dette Samliv svækker ikke Frugttræernes 

 Væxt, derimod er det en bekjendt Sag, at Stikkelsbær- 

 træerne give langt større Udbytte, hvor de dyrkes for 

 sig selv. « 



Jeg troer, at Alle ville samstemme med mig den, 

 at det er overraskende, hvilke Resultater, der for vore 

 Skoves Vedkommende kan drages af Lys og Skygge- 

 forholdene. For at forstaae Træernes Form og Skovens 

 Sammensætning, kort sagt det hele Liv, som Skoven ud- 

 folder, maae mange Momenter tages i Betragtning; men 

 ingen Del er saa vigtig og øver en saadan Indflydelse 

 paa alle Forhold i Skoven som Lyset. Ved at tage 

 Hensyn dertil kunne vi forstaae Træets Form, Kronens 



