201 



Tæthed, Skovens Foryngelse ved den samme eller ved 

 en anden Træart, Forholdet mellem Overskov og Under- 

 skov, og endelig er det ad denne Vei vi kunne for- 

 klare os, hvorfor Bøgen hovedsagelig danner de danske 

 Skove , og hvorfor andre Skovarter — paa tør Bund 

 — uden stor Vanskelighed forvandles til Bøgeskov. Det 

 vilde imidlertid være en Overdrivelse af Lysforhol- 

 denes Betydning, naar man alene heri vil søge 

 Grunden tilBøgens Omsiggriben og Fremhersken 

 i Danmarks Skove. Det maa altid tages med i Betragt- 

 ning, at ikke alene Klimaet, men ogsaa Jordbundens Be- 

 skaffenhed i høi Grad stemmer med Bøgens Natur. Dette 

 kommer til Anerkjendelse naar man vil undersøge, hvorfor 

 Granen ikke har vundet mere Terrain, da Bøgen dog i 

 Evne til at taale Skygge staaer tilbage for den. Thi at 

 Granen ikke har fortrængt Bøgen, kan ikke forklares der- 

 ved, at den er et indført Træ, thi de naturlige Gran- 

 skove ere ikke saa langt borte, at man kan antage, at 

 det er Afstanden, som har holdt Granen borte fra de 

 danske Skove; den vilde vistnok have indfundet sig der, 

 dersom Jordbunden og Klimaet havde tiltalt den; Er- 

 faringen har imidlertid lært, at Granerne i mange Skov- 

 egne paa den gode Jordbund ere gaaede ud, uden at 

 man har kunnet angive anden Grund dertil , end at Jord- 

 bunden er imod deres Natur. Og at Granen vel vil 

 være istand til at trykke Bøgen, hvor Jordbunden begun- 

 stiger den, derpaa har man havt Exempel i nogle Skov- 

 egne f. Ex. i Nordsjælland, hvor Skoven staaer paa en 

 ufrugtbar Jordbund. 



Dersom den Paastand holder Stik, at de skyggetaalende 

 Træer altid ere de stærkere, og at de mere lysbehøvende 

 maae ligge under for dem, skulde — naar ikke andre 



