229 



sten. Blandt de faa Træer, som her tiltrække sig den 

 Reisendes Opmærksomhed, fortjener især at nævnes den 

 chileniske Palme (Jubæa spectabilis*), som længere mod 

 Nord (mellem den 33*^ og 35") danner store Skove, men 

 her kun sees plantet i Nærheden af Boliger, hvor den 

 gjør et melancholsk Indtryk ved sin blege, paa Midten ud- 

 videde Stamme og de graaliggrønne nedhængende Blade**). 

 Landet er her øde og ubeboet og foruden nogle spredte 

 Avisgaarde fmdes her kun et Par smaa Landsbyer, blandt 

 hvilke Yumbel C^) er befæstet eller omgiven af en høi 

 Leermuur; den hørte nemlig til den Kjæde af Forter, ved 

 hvilke den spanske Regjering søgte at beskytte Landet 

 mod de vilde indianeres røveriske Anfald. Først naar 

 man gjennem disse hedeagtige Egne er kommet op til 

 en betydelig Høide (omtrent 4000 Fod) og har over- 

 skredet***) Laxa, glædes man atter ved Synet af skovklædte 

 Bjerge. Disse Skove bestaae af Bøge med stedsegrønne, 

 myrteagtige Blade (Fagus obhqua og F. alpina) og af 



') Cocos chilensis hos Molina. 



*) Af denne Palmes Saft indkoges en Sirup, som er meget yndet og 

 under Navn af »Miel de Palma« udgjør en Handelsartikel over 

 hele Chili. Saften erholdes ved om Foraaret, i August, at fælde 

 Stammen og kappe Kronen; naar man hver Morgen foroven af- 

 skjærer en tynd Skive af Stammen, vedbliver Saften i flere Maa- 

 neder at udflyde; men paa denne Maade gaae hvert Aar utallige 

 Træer tilgrunde. 



'*) Den Reisende seer sig i disse ubeboede Egne af Chili nødt til at 

 benytte sig af de Indfødtes bøist ubeqvemme og farlige Midler til 

 at komme over saadanne Floder. De bestaae i at man enten 

 maa sætte sig paa et Flaad, dannet af uordentlig sammenbundne 

 Grene, som fæstes ved en Strikke til Halen af en Hest, der nu 

 svømmende trækker Flaaddet til den modsatte Bred, eller man 

 maa klæde sig af, fastgjøre en Strikke om den nederste Deel af 

 Hestens Hals og saaledes lade sig trække igjennem Floden, idet 

 man kun svømmer med Fødderne. (Poeppigs Reise 1 U. p. 407). 



1(3 



